De ce avem palpitații seara. Iată ce facem greșit
De ce avem palpitații seara. Iată ce facem greșit
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestExistă un grup de celule speciale în inima noastră care produc impulsuri electrice și determină atriile și ventriculele să se contracte într-un anumit ritm și într-o anumită secvență. Datorită unor celule speciale și a propriului său sistem de conducție electrică, inima funcționează într-un anumit ritm și secvență.
De obicei, în repaus, o persoană nu simte activitatea inimii sale. La fel cum nu simte, de exemplu, mișcarea alimentelor prin intestine sau o cantitate mică de urină în vezica urinară. Dar, dintr-o serie de motive, o persoană începe să „audă” inima, ceea ce uneori provoacă inconveniente serioase. Mai ales în poziția pe partea stângă, atunci când adormiți, când inima este cât mai aproape de piept.
Spre deosebire de tahicardie (puls rapid), care poate fi confirmată instrumental, palpitațiile sunt un simptom subiectiv, care poate fi raportat doar de pacientul însuși. Palpitațiile pot apărea cu pulsații frecvente, normale și rare. Adesea, pacienții cu palpitații insistă că au tahicardie, deși, de fapt, nu este întotdeauna așa.
De ce avem palpitații seara
Palpitațiile inimii sunt asociate cu o creștere a tonusului sistemului nervos simpatic – departamentul care este responsabil de excitarea inimii.
1. Cea mai frecventă cauză este stresul combinat cu un stil de viață sedentar
Condițiile lumii moderne nu ne permit să ne protejăm de stres, dar există o modalitate simplă de a le nivela – să ne implicăm în mod regulat în exerciții fizice. Mușchii scheletici sunt o groapă de gunoi majoră pentru hormonii de stres (în principal adrenalina).
Dacă mușchii noștri scheletici sunt „silențioși”, există un mușchi care funcționează 24 de ore din 24 și 7 zile din 7 și este întotdeauna gata să primească adrenalină – mușchiul cardiac. Dacă sunteți expus în mod regulat la stres, amintiți-vă că volumul de activitate fizică trebuie să fie adecvat.
Până seara, când mergeți la culcare, o persoană ar trebui să experimenteze oboseala musculară (ca după o lecție bună de educație fizică la școală), apoi bătăile inimii nu vă vor deranja.
Ar trebui să știți că activitatea fizică excesivă (mai ales seara), dimpotrivă, promovează producția de adrenalină și poate avea efectul opus.
2. Consumul de alimente este un punct important
Ar trebui să vă faceți o regulă să nu mâncați în exces, să nu vă culcați după ce ați mâncat și să nu mâncați noaptea. Evitați alimentele hipercalorice la cină.
3. Alcoolul, fumatul, cafeaua, băuturile energizante
Stimulează glandele suprarenale și contribuie la producerea de adrenalină în exces care atacă inima. În mod ideal, astfel de pacienți ar trebui să renunțe la obiceiurile proaste, iar dacă acest lucru nu este posibil, transferați-le de la orele de seară la cele de zi.
4. Hipertensiunea arterială este o cauză frecventă a palpitațiilor, inclusiv la culcare
Aici trebuie să aveți grijă să vă normalizați tensiunea arterială (de preferință cu medicamente din anumite grupe), consultați un medic în acest sens.
5. Urmărirea canalelor de internet, a emisiunilor TV înainte de culcare, a corespondenței și conversațiilor incitante.
6. Alte boli: anemie, patologie tiroidiană, tulburare de anxietate.
7. Luarea anumitor medicamente (doze mari de vitamina D și B), suplimente nutritive.
Dacă cu ajutorul celor de mai sus nu se poate scăpa de ritmul cardiac, se prescriu medicamente: doze mici de beta-blocante, al căror mecanism de acțiune este de a transfera inima într-un mod economic, și tranchilizante.
Într-o variantă mai blândă, puteți prepara decocții de plante calmante cu aproximativ o oră înainte de a merge la culcare.
În cazul unei activități cardiace persistente, obsesive, trebuie făcute următoarele teste:
- Analiza generală a sângelui cu VSG;
- Hormoni tiroidieni: TSH, T4 liber;
- Efectuarea unui ECG;
În majoritatea cazurilor, problema palpitațiilor incomode din orele de seară poate fi înlăturată în siguranță, potrivit actualno.com, citează exquis.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.