De ce nu îți este foame? Motive pentru lipsa poftei de mâncare
De ce nu îți este foame? Motive pentru lipsa poftei de mâncare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestLipsa poftei de mâncare poate avea foarte multe motive, atât fizice, cât și psihice. Află de ce nu îți este foame!
Sursă foto: Shutterstock
Lipsa poftei de mâncare poate fi influențată de mulți factori, inclusiv vârsta unei persoane, medicamentele pe care le ia și problemele de sănătate (fizică sau mentală). Dacă nu îți este foame, acest lucru se poate simți diferit în funcție de cauza principală. Lipsa poftei de mâncare se poate prezenta ca lipsa dorinței de a mânca, lipsa oricărei senzații de foame, senzație de greață la gândul mâncării, balonare, durere sau alte simptome care fac ca mâncatul să fie incomod, scrie doc.ro.
Dacă o persoană care se confruntă cu lipsa poftei de mâncare consumă mai puține alimente decât are nevoie, este posibil să apară și pierderea neintenționată în greutate, oboseala sau diverse carențe nutriționale.
Cauze fizice ale lipsei poftei de mâncare
Multe boli pot afecta apetitul, fie pe termen scurt (răceala, gripa), fie pe termen lung. Când pierderea poftei de mâncare durează mai mult, poate fi un semn al unei afecțiuni de bază. Câteva exemple de afecțiuni cronice care pot provoca pierderea poftei de mâncare includ:
carențe nutriționale, cum ar fi lipsa de zinc
afecțiuni digestive, cum ar fi sindromul intestinului iritabil sau boala inflamatorie intestinală
tiroida subactivă, cunoscută sub numele de hipotiroidism
alte tulburări endocrine, cum ar fi boala Addison și sindromul Cushing
boala pulmonară obstructivă cronică (BPOC)
hepatita
infectarea cu HIV
bolile hepatice cronice
bolile renale cronice
insuficiența cardiacă
anumite tipuri de cancer, cum ar fi cancerul de colon, ovarian, de stomac sau pancreatic
Sarcina poate provoca, de asemenea, o pierdere a poftei de mâncare din cauza modificărilor hormonale, a grețurilor de dimineață sau a presiunii în cavitatea abdominală.
Cauze psihice pentru care nu îți este foame
Sănătatea mentală a unei persoane poate afecta și apetitul. De exemplu, unii oameni își pot pierde pofta de mâncare atunci când se simt foarte stresați. Dacă stresul apare frecvent sau devine cronic, apetitul poate rămâne scăzut. Cu toate acestea, unele cercetări au constatat că stresul cronic este de obicei mai asociat cu supraalimentarea decât cu subalimentarea.
Tristețea și alte emoții puternice pot scădea, de asemenea, pofta de mâncare. Mai multe tulburări de sănătate mentală pot avea acest efect, inclusiv:
tulburările de anxietate
depresia
tulburările de alimentație, cum ar fi anorexia și bulimia
tulburările de consum de substanțe
Lipsa poftei de mâncare și medicamentele
O mare varietate de medicamente pot modifica apetitul unei persoane. Acestea pot reduce senzația de foame, pot modifica mirosul sau gustul unei persoane sau pot provoca greață. Oricare dintre aceste reacții adverse ar putea reduce interesul unei persoane pentru alimente.
Unele medicamente și tratamente care pot duce la lipsa poftei de mâncare sunt antibioticele, analgezicele puternice, cum ar fi codeina și morfina, antidepresivele, chimioterapia, imunoterapia, radioterapia.
Vârsta înaintată și pofta de mâncare
Apetitul unei persoane se poate micșora la vârsta a treia, în special în cazul femeilor și al persoanelor care locuiesc într-un azil de bătrâni. Îmbătrânirea poate afecta pofta de mâncare în diferite moduri, inclusiv:
Modificări fiziologice (modificări legate de vârstă ale hormonilor, ale sistemului digestiv și ale simțurilor, precum mirosul sau gustul);
Factori psihosociali (vârstnicii singuri pot suferi de lipsa poftei de mâncare, iar depresia poate juca un rol în această situație);
Factori farmacologici (mulți adulți în vârstă iau medicamente sau se află pe tratamente care pot reduce pofta de mâncare).
Ce faci dacă nu îți este foame regulat?
Dacă pierderea poftei de mâncare a unei persoane are o cauză specifică, abordarea acesteia poate îmbunătăți situația. Acest lucru poate însemna căutarea unui tratament medical pentru afecțiuni fizice, consultarea unui terapeut sau consilier în caz de tulburări psihice sau discutarea cu un medic despre ajustarea tipului sau dozei unui medicament.
Oamenii pot lua, de asemenea, măsuri pentru a-și stimula pofta de mâncare acasă:
Mese regulate
Unele persoane pot considera util să mănânce în mod regulat, la aceleași ore în fiecare zi. Dacă nu se pot lua trei mese pe zi, se poate recurge la mese mai mici și mai dese. Această abordare poate ajuta o persoană să obțină suficiente calorii și substanțe nutritive, chiar dacă nu îi este prea foame.
Prânzul cu o persoană dragă
Un studiu mai vechi a constatat că oamenii tindeau să mănânce mai mult atunci când luau masa cu prietenii decât atunci când mâncau singuri. Prin urmare, se poate încerca stabilirea unei mese pe zi împreună cu cineva din familie sau cu un prieten.
Consumul variat de alimente
Mesele variate și gustoase pot stimula interesul unei persoane de a mânca. Se pot încerca rețete noi sau se poate face o listă cu toate vechile favorite, care vor fi gătite apoi treptat. Cu toate acestea, este important să se găsească un echilibru între alimentele plăcute și alimentele hrănitoare, dacă acestea nu se suprapun.
Mai puține fibre
Deși fibrele au multe beneficii pentru sănătate, o dietă prea bogată în fibre conferă o senzație de sațietate pentru mai mult timp.
Schimbări în stilul de viață
Lipsa poftei de mâncare poate fi combătută prin modificări simple ale rutinei, cum ar fi:
Un program regulat de somn (trebuie să se tindă spre ore fixe de somn și de trezire)
Exerciții fizice moderate (mișcarea tinde să crească pofta de mâncare)
O temperatură potrivită în locuință și în birou (expunerea la căldură poate reduce pofta de mâncare)
Suplimente alimentare (dacă e vorba de o carență nutrițională, obținerea mai multor nutrienți în dietă sau administrarea unui supliment de zinc sau cu ulei de pește de mare adâncime, de exemplu, poate îmbunătăți pofta de mâncare).
Când este cazul să ceri sfatul medicului?
Este important să aduci la cunoștința medicului de familie dacă lipsa poftei de mâncare cu care te confrunți este persistentă, mai ales dacă la analize se observă că ai carențe de anumiți nutrienți. De asemenea, este important să menționezi orice alte simptome noi sau inexplicabile, pe lângă lipsa poftei de mâncare, cum ar fi: senzație de sațietate care apare prea repede după ce ai mâncat puțin, greaţă, balonare și indigestie, diaree sau constipație, dureri de stomac, urină închisă la culoare, sânge în scaun sau scădere semnificativă neintenționată în greutate.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.