De ce se REJUDECĂ dosarul fostului DIRECTOR de la NAVROM
De ce se REJUDECĂ dosarul fostului DIRECTOR de la NAVROM
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMihai Octavian Gabur (fost director în cadrul companiei Navrom) a fost trimis în judecată, în vara anului 2017, pentru săvârșirea infracțiunii de folosire sau prezentare cu rea-credinţă de documente ori declaraţii false, inexacte sau incomplete, dacă fapta are ca rezultat obţinerea pe nedrept de fonduri europene. În decembrie 2019, instanța de fond, adică Tribunalul Constanța, l-a condamnat la 3 ani cu suspendare. Decizia nu a fost definitivă și s-a înregistrat apelul, magistrații Curții de Apel hotărând că dosarul trebuie să se rejudece. Astfel, acesta s-a întors la tribunal, următorul termen fiind stabilit pe 13.11.2020.
În rechizitoriul întocmit, procurorii DNA au reținut că, în cursul anului 2011, inculpatul Mihai Octavian Gabur (fost director în cadrul companiei Navrom), în calitate de manager al unui proiect finanţat din fonduri nerambursabile, a depus la Ministerul fondurilor europene - autoritate contractantă - documente cu caracter inexact (două cereri de rambursare), prin care a solicitat plata cheltuielilor aferente achiziţiilor de materiale necesare desfăşurării cursurilor din proiect, în condiţiile în care o parte din acestea, nu au fost folosite în acest scop. Totodată, inculpatul a anexat la cererile respective mai multe documente cu conţinut nereal (condică formatori, rapoarte lunare justificative privind consumul de materiale, etc.). Aceste demersuri au avut ca urmare obţinerea pe nedrept de către societatea administrată de inculpatul Gabur Mihai Octavian, din bugetul Uniunii Europene, a sumei de 685.479 lei. În cauză, s-a dispus luarea măsurii asigurătorii a sechestrului asupra unui imobil ce aparține inculpatului Gabur Mihai Octavian. Dosarul a fost trimis spre judecare Tribunalului Constanța, cu propunere de a se menține măsura asigurătorie dispusă în cauză. Precizăm și faptul că, în 2012, Gabur apărea printre deținătorii Tigitrans SA, care s-a constituit parte civilă în proces.
De ce se rejudecă dosarul?
Așa cum este precizat mai sus, Tribunalul Constanța s-a pronunțat în decembrie 2019, Mihai Octavian Gabur fiind condamnat la 3 ani cu suspendare. Pe 28.01.2020, dosarul a ajuns pe rolul Curții de Apel, iar magistrații au decis, pe 27.04.2020 rejudecarea: ”Admite apelurile declarate de apelanţii inculpat Gabur Mihai Octavian şi parte civilă Ministerul Fondurilor Europene împotriva sentinţei penale nr. 508/10.12.2019 pronunţată de Tribunalul Constanţa în dosarul nr. 4561/118/2017, desfiinţează în integralitate sentinţa apelată şi trimite cauza primei instanţe în vederea rejudecării acesteia”, potrivit minutei judecătorești.
Ce au spus judecătorii la apel
” În raport cu situația de fapt evocată în sentința instanței de fond și motivele expuse pentru a justifica soluțiile pronunțate în primă instanță, Curtea constată că în cauză nu s-a efectuat o reală analiză a stării de fapt, a mijloacelor de probă administrate, a argumentelor invocate de acuzare, astfel că nu se oferă în concret o motivare a soluției pronunțate de natură a asigura dreptul la un proces echitabil, astfel cum acesta este garantat de art. 6 paragrafele 1 și 3 din Convenția pentru Apărarea Drepturilor Omului și a Libertăților Fundamentale. Se observă lipsa prezentării oricărui raționament logico-juridic prin mijlocirea căruia să se fi ajuns la concluziile redate în dispozitivul hotărârii. Lipsesc, de asemenea, trimiterile la probele administrate în cauză pentru fixarea elementelor de fapt reținute, simpla expunere a acestora (a probelor) neputând echivala cu examinarea lor. Mai puțin, deși a administrat probe în cursul cercetării judecătorești, prima instanță nu amintește în hotărârea pronunțată niciuna dintre acestea”, au spus judecătorii Curții de Apel Constanța.
Astfel, pe 14.07.2020, dosarul s-a reîntors la tribunal, iar următorul termen este pe 13.11.2020.
Citește și: Fiscul scoate la vânzare sediul Tigitrans, firma de crewing patronată de foşti directori Navrom şi Petromin
Liliana IONIȚĂ
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.