Deconturi ilegale din bani publici la Farul Constanța. Jucători fantomă și plăți către mama patronului Marica
Deconturi ilegale din bani publici la Farul Constanța. Jucători fantomă și plăți către mama patronului Marica
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCurtea de Conturi a descoperit nereguli în gestiunea clubului Farul, unde Ciprian Marica este finanțator. Potrivit raportului, clubul a decontat ilegal 247.985 de lei (aproximativ 52.000 de euro) din sumele primite de la bugetul Consiliului Județean Constanța. Gazeta a publicat date noi din gestiunea clubului.
În vara lui 2018, fostul internațional Ciprian Marica a devenit finanțatorul clubului Farul. El a anunțat că va susține echipa, dar că nu este dispus să-și riște averea și că așteaptă sprijinul autorităților locale.
În ianuarie 2019, Marica anunța că a injectat 400.000 de euro în club, din banii săi.
În mai 2019, Marica scria pe Facebook că autoritățile locale nu l-au ajutat “cu nimic din ce mi s-a promis”, acuzând Primăria și Consiliul Local
Acum, un raport al Curții de Conturi informează că Asociația Sportivă Club Sportiv Farul a decontat ilegal 52.000 de euro din banii primiți de la Consiliul Județean
"Am fost nevoit să duc de unul singur un proiect atât de important pentru comunitate și pentru orașul Constanța. Am încredere în oameni, poate că acesta este unul dintre defectele mele, poate unii cred ca am fost naiv”, scria Marica pe 30 mai, într-o postare pe o rețea de socializare.
La nici patru luni distanță, Curtea de Conturi a anunțat că una dintre societățile folosite de Marica pentru administrarea clubului Farul a comis nereguli în privința banilor publici pe care i-a primit de la Consiliul Județean:
“Din suma totală de 835.757,26 de lei (aproximativ 176.000 de euro), acordată de la bugetul județului pentru ACSC Farul Constanța, suma de 247.985 de lei a fost decontată nelegal, pentru achitarea cheltuielilor aferente unor activități pentru care nu au fost prezentate documente justificative care să certifice realitatea desfășurării acestora în cadrul proiectului pentru care s-a obținut finanțarea nerambursabilă”.
În raport (extras în foto), inspectorii constată că neregulile s-au produs din cauza “controlului intern managerial defectuos”, iar rezultatul a fost “prejudicierea bugetului Consiliului Județean prin finanțări nerambursabile prin care au fost acoperite cheltuieli ilegale”.
Contactat de Gazetă pentru a comenta informația, Marica a declarat că “nu s-a întâmplat nimic. Doamnele de la Curtea de Conturi au zis că nu recunosc niște plăți. Adică transportul echipei. Ele spun că facturile sunt în serie. Mă rog, nu au ce să-mi facă. Trebuie să le demonstrăm că nu au dreptate. Au făcut un raport, l-am contestat”.
Cantonament în Turcia. Jucători: "Nu am fost în Turcia"
Surse din club susțin, însă, că plățile pentru transportul echipei, menționate de Marica, nu sunt singurele operațiuni controversate efectuate în club de la venirea fostului internațional:
“Există un cantonament în Turcia, la Lara, pentru care s-a decontat în decembrie 2018 suma de 18.000 de euro pe aceeași societate menționată în raportul Curții de Conturi. Ei au decontat un cantonament făcut de echipa de la Liga 4, dar nimeni de la acea echipă nu a mers de fapt în cantonament”.
Gazeta a intrat în posesia unei liste interne cu 37 de persoane pentru “cantonament Turcia decembrie 2018”, așa cum sună titlul documentului. Pe listă sunt 33 de jucători, doi antrenori, un medic și un magaziner, toți de la echipa a doua, aflată în liga a patra.
Document intern de la ACSC Farul. Prima parte a listei pentru cantonamentul din Turcia. Jucătorii nu au fost acolo
Mai mulți fotbaliști aflați pe listă au fost contactați de Gazetă, într-o ordine întâmplătoare.
Toți au spus că nu au fost în Turcia nici cu echipa a doua, nici cu prima, nu erau accidentați și că nu știu de vreun coleg care să fi mers în cantonament cu prima echipă.
În februarie 2019, prima echipă a clubului - participantă în Liga 2 - a făcut un cantonament la Lara, în Turcia, cazându-se la hotelul Kervansaray. Gazeta l-a contactat pe antrenorul de atunci al echipei, Petre Grigoraș.
Reporter: Ați avut în cantonament fotbaliști de la echipa a doua?
Grigoraș: Nu-mi aduc aminte. Pe cine?
În momentul în care i s-au citit numele de pe listă, Grigoraș a negat că fotbaliștii respectivi au fost în Turcia. Antrenorul a refuzat să comenteze prezența acestor nume pe lista de cantonament.
Însă un alt membru al staffului contactat de Gazetă a declarat sub protecția anonimatului: “Probabil că acel cantonament pentru echipa a doua a fost făcut pentru a deconta anumite lucruri”.
Marica a fost, la rândul său, întrebat despre această listă fictivă.
Reporter: E o informație despre un cantonament facturat pe ACSC Farul în Turcia, la Lara, dar în Turcia nu a fost nimeni de pe lista atașată decontului.
Marica: În Constanța toată lumea vorbește, toată lumea are informații. Nu am cum să stau să le explic tuturor. S-au luat și că am făcut împrumut către maică-mea. Eu ce pot să fac acum? Dacă eu împrumut echipa, pot să-mi iau bani înapoi când vreau”.
20.000 de euro pentru mama lui Marica
Finanțatorul Farului se referă la un ordin de plată emis de aceeași sociatate menționată în raportul Curții de Conturi. În decembrie 2018 - luna în care apare și cantonamentul fictiv pentru echipa din Liga 4 - , ASCS Farul a plătit suma de 100.000 de lei (aproximativ 21.000 de euro) către Sorina Marica, mama lui Ciprian Marica.
La descrierea plății, se scrie “restituire parțială împrumut conform contractului”.
Iritat, Marica neagă, însă, că banii plătiți către mama sa de entitatea finanțată de Consiliul Județean Constanța ar fi sume de la bugetul public:
“Sunt bani privați. Am documente. Ei încearcă să speculeze că am luat banii de la consiliu. Eu dau bani să fac o treabă și îmi iau 100.000 de lei? Eu bag sute de mii de euro ca să-mi întorc o sută de mii de lei înapoi!?” - Ciprian Marica, finanțator Farul
sursa: gsp.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.