Diferența dintre infecțiile bacteriene și cele virale
Diferența dintre infecțiile bacteriene și cele virale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBacteriile și virusurile pot cauza numeroase infecții, dar, deși pot părea la fel, există mai multe deosebiri importante între cele două clase de microorganisme, care influențează atât simptomele, cât și formele de tratament.
Așadar, bacteriile sunt microorganisme unicelulare, foarte variate ca formă și structură, și care pot trăi în aproape orice fel de mediu inhabitabil, inclusiv în organismul uman. Cu toate acestea, numai o mică parte din bacteriile cunoscute de om pot cauza infecții în rândul oamenilor. Acest tip de bacterii se numesc bacterii patogene, scrie doc.ro.
Virusurile sunt o altă formă de microorganisme, mai mici decât bacteriile, care, la fel ca bacteriile, sunt foarte diverse în caracteristici, formă și structură. Virusurile sunt entități parazitare, ceea ce înseamnă că au nevoie de celule vii sau de țesut viu pentru a se dezvolta și supraviețui. Prin urmare, virusurile pot invada celulele corpului uman pentru a trăi și se înmulți. Anumite tipuri de virusuri pot, chiar, să omoare celulele gazdă, ca parte a ciclului lor de viață și de dezvoltare.
Cum se transmit infecțiile bacteriene?
Multe tipuri de infecții bacteriene sunt contagioase – prin acest lucru se înțelege că pot fi transmise de la o persoană la alta. Transmiterea infecției bacteriene se poate face prin mai multe feluri, printre care:
Contact direct sau apropiat cu o persoană infectată (ceea ce include atinsul și sărutul)
Contact cu fluide/secreții transmise de o persoană infectată, în special contactul sexual sau atunci când persoana infectată tușește sau strănută
Transmiterea de la mamă către făt, pe durata sarcinii sau la naștere
Contactul cu suprafețe contaminate cu bacterii, precum clanțele ușilor, robinetele instalațiilor sanitare, urmate de contactul mâinilor cu fața (ochi, nas, gură)
Pe lângă transmiterea de la o persoană la alta, infecțiile bacteriene se pot transmite și prin înțepături de insecte infectate. De asemenea, consumul de alimente sau apă contaminate poate duce la infectarea unei persoane.
Printre cele mai comune infecții bacteriene se numără: infecția cu streptococ, infecția urinară, toxiinfecția alimentară, gonorea, tuberculoza, meningita bacteriană, boala Lyme.
Cum se transmit infecțiile virale?
La fel ca infecțiile bacteriene, cele virale sunt, de asemenea, contagioase și se transmit în moduri foarte asemănătoare, mai precis prin:
Contact direct sau apropiat cu o persoană cu o infecție virală
Contact cu fluide/secreții transmise de o persoană cu o infecție virală, în special contactul sexual sau atunci când persoana infectată tușește sau strănută
Transmiterea de la mamă către făt, pe durata sarcinii sau la naștere
Contactul cu suprafețe contaminate cu virusuri, precum clanțele ușilor, robinetele instalațiilor sanitare, urmate de contactul mâinilor cu fața (ochi, nas, gură)
Tot la fel ca infecțiile bacteriene, și cele virale pot fi transmise de insecte infectate, prin înțepătură, sau prin consumul de apă/alimente contaminate. Printre cele mai des întâlnite infecții virale se numără: virusul gripal, influenza, gastroenterita virală, varicela, meningita virală, virusul HIV, virusul hepatitic, virusul Zika, virusul West Nile, virusul SARS și SARS-CoV-2.
Cum se diagnostichează infecțiile bacteriene și virale?
Uneori, medicul poate diagnostica o infecție în funcție de istoricul medical și de simptome. De exemplu, afecțiuni precum varicela sau pojarul au simptome specifice care pot fi diagnosticate foarte ușor printr-un consult clinic.
În plus, dacă la momentul infectării există o epidemie a bolii în cauză, medicul va lua în calcul și acest factor înainte de a stabili diagnosticul (de exemplu, bolile din spectrul răcelii).
Pentru a identifica tipul de microorganism, bacterian sau viral, responsabil pentru boală, medicul va solicita o mostră de cultură pentru testare, care poate consta în sânge, mucus, urină, scaun, piele sau lichid cerebro-spinal (LCR).
Cum se tratează infecțiile bacteriene și virale?
Antibioticele sunt folosite în tratamentul infecțiilor bacteriene. Acestea acționează prin oprirea procesului de dezvoltare și de multiplicare a bacteriilor. Antibioticele nu sunt eficiente în tratamentul infecțiilor virale. Pentru acestea nu există o schemă de tratament specifică. În cazul infecțiilor virale, tratamentul este orientat spre atenuarea simptomelor, în timp ce organismul luptă pentru eliminarea infecției. Așadar, pentru eliminarea virusului și recuperarea în urma unei infecții virale, se recomandă:
Consumul de fluide, pentru a preveni deshidratarea
Odihna la pat
Consumul de medicamente antiinflamatoare și antitermice, pentru atenuarea durerilor musculare și a febrei
Consumul de medicamente decongestionante, pentru a atenua simptomele de nas înfundat și gât dureros
În anumite cazuri, medicul poate prescrie medicamente antivirale, pentru a accelera vindecarea. Acest tip de medicamente acționează prin inhibarea ciclului de viață al virusului. Cele mai des utilizate antivirale conțin următoarele substanțe active: oseltamivir (pentru gripă), valaciclovir (pentru herpes simplex sau zona zoster).
Metode de prevenție
Mai jos, regăsești cele mai eficiente metode prevenție împotriva infecțiilor bacteriene și virale:
Igiena temeinică
Spală-te pe mâini înainte de a mânca, după ce ai pus mâinile pe mâncare sau după ce ai fost la toaletă ori după ce ai atins diverse obiecte (clanțe, robinet etc.). Evită să îți atingi fața (ochii, nasul gura) dacă ai mâinile murdare. Nu folosi aceeași periuță de dinți, aceleași tacâmuri sau pahare cu alte persoane.
Vaccinarea
Există multe vaccinuri care previn infecții virale și bacteriene, cum ar fi pojarul, gripa, tetanusul, tusea convulsivă. Consultă-te cu medicul curant pentru a afla mai multe informații și dacă este cazul să te vaccinezi.
Sexul protejat
Folosirea prezervativului, precum și alte metode de protecție, pot preveni răspândirea infecțiilor cu transmitere pe cale sexuală. De asemenea, limitarea numărului de parteneri s-a dovedit o măsură sigură pentru evitarea acestui tip de boală.
Igiena alimentară
Asigură-te că alimentele cumpărate, în special cărnurile proaspete, sunt gătite uniform și la o temperatură potrivită. De asemenea, nu uita să speli bine fructele și legumele proaspete, înainte de a le consuma sau servi. Nu lăsa resturi de mâncare pe blat, la temperatura camerei, ci depozitează-le într-un spațiu umbrit și răcoros sau direct la frigider.
Protejează-te de insecte
Ai grijă la insectele care înțeapă, precum țânțari sau căpușe. Dacă urmează să te afli într-o zonă cu mai multe insecte, ia cu tine un spray special de protecție împotriva acestora, pentru a evita înțepăturile. Poartă pantaloni lungi și bluze cu mânecă lungă pe parcursul întregii zile, dacă e posibil.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.