Doar 1 din 7 persoane obeze are tensiunea arterială și colesterolul la un nivel normal
Doar 1 din 7 persoane obeze are tensiunea arterială și colesterolul la un nivel normal
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestE oare posibil că persoanele obeze să fie și sănătoase? Într-unul dintre cele mai mari studii de până acum, cercetătorii au calculat numărul de adulți din Statele Unite care sunt supraponderali și obezi, dar care nu prezintă factorii de risc obișnuiți asociați cu diabetul și bolile cardiace, scrie doc.ro.
Studiul a arătat că dintre 1,3 milioane de persoane supraponderale sau obeze participante la studiu, 14% aveau glicemia, colesterolul și tensiunea normale.
Medicii folosesc aceste măsurători „cardiometabolice” pentru a identifica persoanele care prezintă un risc mai ridicat de infarct sau accident vascular cerebral sau diabet de tip 2.
Dar ar fi incorect să spunem „persoane obeze sănătoase”, a precizat autorul studiului, Gregory Nichols. „Doar pentru că în prezent nu prezintă factori de risc, nu înseamnă că nu vor dezvoltă în viitor” susține Nichols, cercetător la Kaiser Permanente Center for Health Research (Centrul Kaiser Permanente pentru Cercetări în Medicină) din Portland, Oregon.
Studiul sugerează că acest lucru ar putea fi adevărat: mai puțîn de 2,8% dintre persoanele obeze sau supraponderale cu vârstă peste 80 de ani nu prezentau niciun factor de risc, față de 29% dintre persoanele cu vârstă între 20 și 34 de ani. Absența factorilor de risc nu înseamnă că sunt sănătoși, a mai adăugat Nichols. „Au mai multe probleme articulare, sunt mai predispuse să dezvolte cancer, prezintă un risc ridicat de boli renale și așa mai departe” a explicat acesta.
În plus, cercetările anterioare au arătat că persoanele obeze sunt mai predispuse la un deces prematur față de persoanele de aceeași vârstă, care nu sunt obeze. Oamenii de știință nu știu exact de ce aceste persoane supraponderale, dar aparent sănătoase au glicemia, colesterolul și tensiunea arterială la un nivel normal.
Nichols este de părere că sportul și factorul genetic ar putea să aibă un anumit rol. Or, a mai adăugat acesta, e posibil să fie o chestiune de sincronizare. Studiul furnizează doar o perioada scurtă din viață adulților supraponderali și obezi la un moment dat. Nichols susține că dacă el și echipa să ar fi monitorizat persoanele pe parcursul unei perioade mai lungi, ar fi putut descoperi că unele persoane dezvoltă factorii de risc foarte rapid, în timp ce altele au nevoie de mult mai mult timp.
Dr. Carlos Lorenzo, profesor asistent de medicină la (Health Science Center) Centrul de Științe Medicale din cadrul Universității din Texas, San Antonio, a sugerat că e posibil să existe o variație considerabilă în cazul acestor persoane. „Este posibil că persoanele obeze care sunt sănătoase din punct de vedere metabolic să reprezinte doar o parte a perspectivei legate de obezitate” a spus Lorenzo, care nu a participat la studiu. Identificarea persoanelor care se confruntă cu un risc mai ridicat de boli cardiace și diabet pe baza factorilor de risc „ar putea fi importantă pentru prevenție și tratament” a subliniat acesta.
Endocrinologul dr. Tracey McLaughlin a precizat că există „un curent în dezvoltare” pentru a identifica subgrupurile de persoane obeze și supraponderale care prezintă un risc mai ridicat de boli metabolice și care ar putea beneficia de pe urmă pierderii în greutate. „Încă se dezbate dacă persoanele supraponderale sănătoase ar putea să beneficieze de pierderea în greutate” a adăugat McLaughlin, profesor asociat de medicină la Școală de Medicină a Univeristatii Stanford.
La noul studiu au participat 1,3 milioane de adulți supraponderali și obezi, incluși în patru sisteme de sănătate din 11 state și din districtul Columbia. Folosind greutatea și înălțimea persoanelor, cercetătorii au calculat indicele de masă corporală (IMC), care estimează grăsimea corporală. Numărul mare de participanți le-a permis oamenilor de știință să împartă persoanele adulte obeze în funcție de gradul de obezitate.
Cu ajutorul datelor electronice din istoricul medical, oamenii de știință au examinat patru factori de risc: tensiunea arterială crescută; nivelul crescut de trigliceride (tip de grăsime din sânge); HDL sau colesterol „bun” scăzut și glicemia crescută. Au fost excluse persoanele care sufereau deja de diabet. Potrivit spuselor lui Nichols, acest lucru ar explică de ce adulții afro-americani, despre care se știe că prezintă un risc mai ridicat de diabet decât persoanele caucaziene, erau cu 28% mai puțîn predispuși să dezvolte diabet decât aceștia.
Prezența factorilor de risc a variat considerabil la adulții supraponderali și obezi incluși în studiu. Dar în cazul unui nivel ridicat de obezitate, au crescut și șansele de a prezența cel puțîn un factor de risc. În rândul participanților supraponderali, 18,6 % nu prezentau niciun factor de risc, în timp ce în rândul participanților obezi, procentul s-a ridicat la aproape 10%. Potrivit studiului, mai puțîn de 6% dintre participanții cu obezitate morbidă nu prezentau factori de risc.
Nichols susține că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a înțelege care sunt riscurile pentru fiecare și dacă măsurile folosite pentru a analiză factorii de risc se potrivesc pentru vârste, rase și etnii diferite. „Dacă va luptați cu obezitatea și nu prezentați niciun factor de risc, faceți în continuare ce ați făcut și până acum” a sugerat acesta. „Dar să nu presupuneți că vi se va îmbunătăți starea de sănătate. Trebuie să luați în considerare sportul și regimul alimentar”.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.