Dosarul șefului DNA Constanța, Andrei Bodean, acuzat de cercetare abuzivă, clasat definitiv
Dosarul șefului DNA Constanța, Andrei Bodean, acuzat de cercetare abuzivă, clasat definitiv
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestParchetul General a clasat dosarul șefului DNA Constanța. Andrei Bodean a fost acuzat de Secția Specială de cercetare abuzivă și represiune nedreaptă, în dosarul avocatului Sorin Calaigii, condamnat definitiv la închisoare cu executare. La începutul lunii decembrie 2022, procuroarea Mihela Iorga Moraru a dispus clasarea dosarului, însă Calaigii și Mihaela Lupu, fostă Bodarlău, și ea condamnată în același dosar, au contestat clasarea. Pe 4 aprilie a.c., Curtea Supremă a respins contestația și a menținut decizia de clasare a dosarului lui Bodean.
În decembrie, procurorii au clasat dosarul
Parchetul General a clasat, în decembrie 2022, dosarul în care șeful DNA Constanța, Andrei Bodean era anchetat în urma unei plângeri făcute de avocatul Sorin Claiagii, pe care Bodean îl trimisese în judecată. Calaigii a fost condamnat definitiv, de Înalta Curte de Casație și Justiție, în 2016, la patru ani de închisoare cu executare pentru trafic de influență.
Calaigii și Bodarlău au contestat decizia de clasare... contestație care a fost respinsă
De ce a fost condamnat Calaigii!
Revenind la dosarul lui Calaigii, potrivit rechizitoriului, în luna iunie a anului 2011, inculpatul Sorin Calaigii, avocat în Baroul Constanţa, a pretins şi a primit de la o persoană suma de 6.500 euro, lăsându-o să creadă că are influenţă asupra unor judecători de la Curtea de Apel Constanţa şi că poate să intervină pe lângă ei pentru a-i determina să dispună o soluţie favorabilă faţă de fiul său, judecat pentru săvârşirea unei infracţiuni de tentativă la omor calificat, într-un dosar aflat în faza apelului.
Soluţia din apel a fost însă defavorabilă cumpărătorului de influenţă, apelul declarat fiind respins, iar pedeapsa aplicată la fond a fost chiar mărită. Ulterior pronunţării acestei soluţii, inculpatul Sorin Calaigii a restituit suma de 6.500 euro, pe motiv că pretenţiile magistraţilor ar fi sporit. Apoi, în luna septembrie a anului 2012, inculpata Mihaela Bodîrlău, avocat în Baroul Bucureşti, a pretins şi a primit de la o persoană suma de 20.000 euro, lăsându-o să creadă că are influenţă asupra unor judecători din cadrul Curţii de Apel Constanţa şi că poate să intervină pe lângă ei pentru a-i determina să dispună o soluţie de trimitere a unui dosar spre rejudecare Tribunalului Constanţa. În dosarul înregistrat la Curtea de Apel Constanţa cumpărătorul de influenţă alături de alţii fusese condamnat de instanţa inferioară la pedepse cu închisoarea pentru săvârşirea unor infracţiuni cu violenţă. Apărătorii aleşi ai inculpaţilor din această cauză au fost Calaigii Sorin şi Mihaela Bodîrlău.
În legătură cu acest dosar, pe fondul deteriorării relaţiei dintre avocata Bodîrlău Mihaela şi familia cumpărătorului de influenţă, în luna mai a anului 2013, inculpatul Sorin Calaigii a primit, la rândul său, suma de 3.000 lei şi a mai pretins un rest de 2.000 lei de la aceeaşi persoană, lăsându-o să creadă că are influenţă asupra unui judecător de la Curtea de Apel Constanţa, astfel încât să îl determine să dea o soluţie favorabilă inculpaţilor în dosarul respectiv. În luna aprilie 2014, pe fondul instrumentării prezentei cauze de către procurorii DNA, inculpata Mihaela Bodîrlău a exercitat ameninţări cu săvârşirea de acte violenţă asupra cumpărătorului de influenţă (martor în prezenta cauză) dar şi cu privarea sa de libertate, urmărind pe această cale să îl determine pe martor să renunţe la demersul constând în sesizarea Direcţiei Naţionale Anticorupţie cu privire la posibile infracţiuni de corupţie săvârşite de către ea. Într-un dosar diferit de primele două, la data de 6 noiembrie 2013, inculpatul Calaigii Sorin a pretins suma de 15.000 euro de la o altă persoană pentru ca, folosindu-şi influenţa pe care afirma că o avea asupra unor judecătoare din cadrul Curţii de Apel Constanţa, să le determine pe acestea să respingă recursul declarat de Parchetul de pe lângă Judecătoria Constanţa împotriva sentinţei de achitare pronunţate de Judecătoria Constanţa, în care persoana respectivă fusese judecată pentru săvârşirea infracţiunii de viol.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.