Dreapta Unită a contestat la ICCJ decizia BEC de respingere a protocolului alianţei
Dreapta Unită a contestat la ICCJ decizia BEC de respingere a protocolului alianţei
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAlianţa Dreapta Unită a depus la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie o contestaţie la decizia Biroului Electoral Central de a respinge protocolul alianţei.
"Suntem într-o situaţie critică, iar astăzi pe umerii judecătorilor de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie stă viitorul democraţiei. Votul din BEC, la solicitarea PSD, este antidemocratic şi vizează excluderea Opoziţiei de pe buletinul de vot", a declarat preşedintele USR, Cătălin Drulă, într-un comunicat transmis luni AGERPRES.
El a reiterat că alianţa va continua "lupta pentru o Românie modernă, în ciuda blocajelor de la PSD şi PNL" şi că ţara "merită să scape de scumpiri, de taxe şi de jaful" din banii publici.
"Conform prevederilor legale, ICCJ trebuie să se pronunţe în termen de 24 ore. USR a mai trecut printr-o situaţie similară în 2019, când PSD-ul lui Liviu Dragnea a încercat scoaterea USR de pe buletinul de vot", se menţionează în comunicat.
Biroul Electoral Central a anunţat că, în şedinţa de duminică, a fost respins Protocolul de constituire a alianţei electorale Alianţa Dreapta Unită USR - PMP - Forţa Dreptei.
Conform sursei citate, s-au avut în vedere "punctele exprimate de cei care au promovat respingerea protocolului alianţei", BEC menţionând în decizie că "la poziţia nr. 62 din Registrul partidelor politice, preşedinte al Partidului Mişcarea Populară este Cristian Diaconescu, acesta fiind cel în drept să reprezinte PMP".
"Luând în considerare că, din partea Partidului Mişcarea Populară, protocolul de constituire a alianţei electorale a fost semnat de Eugen Tomac şi Ionuţ Simionca, Biroul Electoral Central ia act de faptul că nici Eugen Tomac şi nici Ionuţ Simionca nu apar înscrişi în Registrul partidelor politice ca preşedinte al PMP", se mai explică în decizia BEC, potrivit agerpres.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.