DRPCIV: Înmatriculările de autoturisme rulate au scăzut cu circa 9% anul trecut, după un avans de peste 74%, în 2017
DRPCIV: Înmatriculările de autoturisme rulate au scăzut cu circa 9% anul trecut, după un avans de peste 74%, în 2017
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNumărul înmatriculărilor de autoturisme second hand în România a scăzut, anul trecut, cu aproape 9%, până la 473.616 de unităţi, în condiţiile în care, în 2017, înregistrările erau pe un trend ascendent (de +74,55%), la peste 520.000 de unităţi, reiese din statistica Direcţiei Regim Permise de Conducere şi Înmatriculare a Vehiculelor (DRPCIV), consultată de AGERPRES.
Potrivit Direcţiei de specialitate, în intervalul ianuarie - decembrie 2018, din cele 473.616 de unităţi, înregistrate în ultimele 12 luni, cele mai multe au fost pentru: Volkswagen, cu 119.260 de exemplare (+12,67% faţă de perioada ianuarie - decembrie 2017), Opel (48.960 unităţi, -23,50%), BMW (45.998 unităţi, -0,80%), Bentley (44.659 unităţi, -4,58%), Ford (42.800 unităţi, -16,11%), Mercedes-Benz (24.933 unităţi, -5,65%), Skoda (21.645 unităţi, +2,61%) şi Renault (20.117 unităţi, -12.07%).
La nivelul lunii decembrie 2018, numărul înmatriculărilor de autoturisme rulate a ajuns la 38.702 unităţi, în scădere cu 15,75% comparativ cu aceeaşi perioadă din anul precedent, când se consemnau 45.938 de unităţi.
În acelaşi timp, pe segmentul autoturismelor noi, înmatriculările au crescut, anul trecut, cu 23,06%, până la 130.919 exemplare faţă de cele 106.387 unităţi centralizate cu un an în urmă.
Cele mai multe solicitări au vizat mărcile Dacia - cu 36.873 unităţi (creştere cu 23,02% faţă de anul 2017), Skoda (11.148 unităţi, +22,32%), Renault (10.629 unităţi, +37,72%), Volkswagen (10.060 unităţi, +3,19%).
Pe de altă parte, cea mai redusă frecvenţă a înmatriculărilor de autoturisme noi s-a consemnat la: Ferrari (12 exemplare), Lamborghini (7), Aston Martin (6), Rolls Royce (2), Infiniti şi Shuang Huan (câte o unitate).
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.