EIA susţine că Schweighofer continuă să prelucreze lemn din parcurile naţionale româneşti; compania neagă acuzaţiile
EIA susţine că Schweighofer continuă să prelucreze lemn din parcurile naţionale româneşti; compania neagă acuzaţiile
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestHolzindustrie Schweighofer continuă să achiziţioneze lemn care provine din mai multe parcuri naţionale de pe teritoriul României, deşi compania s-a angajat în mod public să nu facă acest lucru, a declarat, marţi, David Gehl, coordonator pentru Eurasia în cadrul ONG-ului american de mediu Environmental Investigation Agency (EIA), scrie Agerpres.
"O nouă investigaţie a EIA, derulată în ultimele 18 luni, arată că gigantul Schweighofer continuă să se aprovizioneze cu material lemnos provenit din parcurile naţionale ale României, deşi a declarat public că nu face acest lucru. Compania se aprovizionează de la peste 250 de depozite de lemn şi nu are de unde să ştie de unde provin materialele", spune Gehl.
Investigaţia întreprinsă de EIA arată că furnizorii firmei Schweighofer au transportat peste 35.000 de metri cubi de lemn provenit din parcurile naţionale Rodna şi Călimani, din ianuarie 2017 până în iunie 2018.
EIA a analizat datele de pe site-ul Inspectorul Pădurii şi a identificat peste 50 de zone de exploatare forestieră din aceste două parcuri, de unde furnizorii Schweighofer se aprovizionează în mod regulat cu lemn.
Din datele organizaţiei de mediu reiese faptul că toate companiile care se aprovizionează de la depozite terţe situate în România funcţionează la fel ca Schweighofer.
"EIA a realizat un scurt studiu pentru a obţine o imagine de ansamblu asupra lanţului de aprovizionare cu materie primă al Kronospan şi Egger - două dintre cele mai mari alte companii producătoare de cherestea din România; ambele sunt austriece şi amândouă au strânse legături de afaceri cu Schweighofer", a mai spus Gehl.
În replică, reprezentanţii Schweighofer au arătat, într-un comunicat transmis AGERPRES, că fiecare furnizor al companiei trebuie să dovedească provenienţa lemnului, iar, dacă materialul provine dintr-un parc naţional, compania renunţă la achiziţie.
"Imediat ce experţii în lanţul de aprovizionare din cadrul firmei Holzindustrie Schweighofer află că lemnul din parcurile naţionale ajunge într-un depozit de buştean (lucru legal privind lemnul provenit din zonele tampon ale parcurilor naţionale), compania nu acceptă livrări din acest depozit în perioada de timp în care acolo este livrat lemn din parcuri naţionale. Operatorul depozitului poate furniza masă lemnoasă către Holzindustrie Schweighofer în această perioadă de blocare doar dacă are alte locaţii de recoltare, aflate în afara parcurilor naţionale, iar livrările se fac direct din pădure la fabricile companiei şi sunt monitorizate prin Timflow", au susţinut oficialii companiei.
Potrivit Schweighofer, aceste lucruri sunt clar stipulate în contracte.
"Holzindustrie Schweighofer şi-a intensificat dialogul cu ONG-urile de mediu şi ia în serios criticile şi sugestiile aduse de acestea", se mai arată în comunicat.
Totodată, reprezentanţii organizaţiei americane de mediu au atras atenţia asupra ritmului alert în care se exploatează pădurile în România.
"Carpaţii României adăposteau odinioară cea mai mare parte din pădurile primare rămase din Europa, prezentând cele mai mari populaţii de urşi, lupi şi râşi de pe continent. Estimările recente indică faptul că două treimi din aceste păduri au fost pierdute numai în ultimul deceniu. Dacă în 2005 erau 300.000 de hectare de păduri virgine, în 2018 mai sunt doar 100.000 de hectare", a completat David Gehl.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.