Elan Schwartzenberg NU se lasă până nu-i ia banii lui GUȘĂ
Elan Schwartzenberg NU se lasă până nu-i ia banii lui GUȘĂ
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestOmul de afaceri Elan Schwartzenberg nu a renunțat la bătălia cu Cozmin Gușă. Acesta nu se lasă până nu va obține daune de la analistul politic, pentru că l-ar fi defăimat public. După un an de zile de la pierderea procesului în dosarul în care afaceristul îi cere daune, Schwartzenberg a formulat recurs. Dosarul a fost înregistrat la finele anului trecut la Curtea de Apel București.
În 2019, Schwartzenberg l-a dat în judecată pe analistul politic Cozmin Guşă, pe motiv că a afirmat, la postul tv pe care îl deține, că „adevăratul triunghi infracțional este Dragnea-Mazăre-șeful Elan Schwartzenberg, care astăzi este fugar”. Schwartzenberg îi cerea lui Guşă daune morale de 100.000 de euro şi publicarea viitoarei hotărâri a instanţei pe patru site-uri de ştiri. Omul de afaceri s-a arătat deranjat de comentariile analistului politic, cu atât mai mult cu cât sustinerile acestuia au fost preluate de mass-media. Schwartzenberg a deschis acțiune în răspundere delictuală, solicitând obligarea lui Gușă la plata sumei de 100.000 euro cu titlu de despăgubiri pentru prejudiciul nepatrimonial cauzat, obligarea, pe cheltuiala sa, la publicarea dispozitivului hotărârii în 4 cotidiene/site-uri de știri în temen de 10 zile de la rămânerea definitivă a acesteia, și la plata sumei de 100.000 euro. La finele anului trecut, magistrații Tribunalului București i-au respins acțiunea lui Elan Schwartzenberg, însă nu a fost definitivă.
Motivele care au stat la baza respingerii acțiunii!
Tribunalul București i-a respins acțiunea afaceristului, apreciind că Gușă a adus la cunoștința opiniei publice, prin intermediul presei, informații ce se încadrează în noțiunea de “judecăți de valoare”, în contextul dosarelor penale în care a fost cercetat afaceristul. În ceea ce privește afirmația că ar fi fost „condamnat penal”, acesta este o informație inexactă, a constatat instanța, astfel ca afirmația nu are greutatea pentru a produce o vătămare și nu poate produce un efect major în randul publicului, de natură a afecta reputația omului de afaceri. Cât despre afirmația referitoare la faptul ca ar fi acuzat, potrivit „documentelor procurorilor”, „dacă nu de uciderea numitului Codruț Marta, oricum de dispariția acestuia”, tribunalul a reținut că, anterior intervenției lui Gușă din data de din mai 2019, existau informații în presă cu privire la acest subiect încă din luna martie 2016, astfel că nu se poate reține că vătămarea dreptului la imagine s-a produs prin afirmația analistului politic cu privire la acest aspect.
Mirela PASCAL
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.