Eurostat: Peste 30% dintre români, supuşi riscului de sărăcie şi excluziune socială
Eurostat: Peste 30% dintre români, supuşi riscului de sărăcie şi excluziune socială
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAnul trecut, peste un sfert din populaţie era supusă riscului de sărăcie şi excluziune socială în şapte state membre din Uniunea Europeană: Bulgaria (32,8%), România (32,5%), Grecia (31,8%), Letonia (28,4%), Lituania (28,3%), Italia (27,3%) şi Spania (26,1%), arată datele prezentate miercuri de Oficiul European de Statistică (Eurostat).
Nivelurile cele mai reduse ale acestui indicator se înregistrau în Cehia (12,2%), Slovenia (16,2%), Slovacia (16,3%, datele din 2017), Finlanda (16,5%), Olanda (16,7%), Danemarca şi Franţa (ambele cu 17,4%) şi Austria (17,5%).
În cele 28 de state din Uniunea Europeană, 21,7% din populaţie - respectiv 109,2 milioane de persoane - era supusă în 2018 riscului de sărăcie şi excluziune socială, în scădere faţă de nivelul de vârf din 2012 (123,8 milioane de persoane).
Un obiectiv al Strategiei Europa 2020 este scoaterea din categoria celor expuşi sărăciei şi excluziunii sociale în UE a cel puţin 20 de milioane de persoane până în 2020.
În perioada 2008 - 2018, riscul de sărăcie şi excluziune socială a crescut în nouă state membre din UE: Luxemburg (de la 15,5% în 2008 la 21,9% în 2018, sau 6,4 puncte procentuale), Grecia (3,7 pp), Estonia (2,6 pp), Spania (2,3 pp), Italia şi Olanda (ambele cu 1,8 pp), Suedia (1,3 pp), Danemarca (1,1 pp) şi Cipru (0,6 pp).
În schimb, cel mai semnificativ declin a fost raportat în Bulgaria (de la 44,8% în 2008 la 32,8% în 2018, sau minus 12 puncte procentuale), România (minus 11,7 pp), Polonia (minus 11,6 pp), Ungaria (minus 11,6 pp) şi Letonia (minus 5,8 pp).
În 2008, România avea 9,11 milioane de cetăţeni supuşi riscului de sărăcie şi excluziune socială, iar anul trecut - 6,36 milioane.
Datele au fost publicate de Eurostat cu ocazia Zilei internaţionale pentru eradicarea sărăciei, în 17 octombrie. AGERPRES
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.