Eurostat: România, cel mai scăzut procent de angajaţi care lucrează de acasă
Eurostat: România, cel mai scăzut procent de angajaţi care lucrează de acasă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânia avea în 2017 cel mai scăzut procent de angajaţi din Uniunea Europeană (UE) cu vârsta cuprinsă între 15 şi 74 de ani, care în mod obişnuit lucrează de acasă, arată datele unui studiu dedicat pieţei forţei de muncă din UE, publicat luni de Oficiul European de Statistică Eurostat, scrie Agerpres.
Anul trecut, 2,8% dintre angajaţii din Uniunea Europeană, cu vârste cuprinse între 15 şi 74 de ani, lucrau mod obişnuit de acasă, cel mai ridicat procent fiind în Luxemburg (10%) iar cel mai scăzut în România (0,3%), Letonia (0,5%), Croaţia (0,8%), Cipru (0,6%) şi Lituania (0,9%).
De asemenea, procentul de angajaţi cu contract temporar de muncă în UE varia, în 2017, de la 1% din totalul angajaţilor în România la 27%, în Spania.
Anul trecut, 8% din numărul angajaţilor din UE lucrau cel puţin ocazional noaptea, procentul variind de la 3% în Italia la 15% în Croaţia şi Polonia. În România, 7,3% din angajaţi lucrau cel puţin ocazional noaptea.
Cel mai ridicat procent de angajaţi din UE care lucrau săptămânal cel puţin 49 de ore sau mai mult se înregistra anul trecut în Marea Britanie (12%) şi Cipru (11%), iar cel mai scăzut în Olanda, Lituania şi Bulgaria (sub 1%), Suedia (1,1%), Letonia (1,7%) şi România (1,8%).
Proporţia persoanelor care desfăşoară activităţi independente variază de la 8% în Danemarca la 30% în Grecia.
La nivelul UE, în 2017 erau 227,02 milioane de angajaţi cu vârste cuprinse între 15 şi 74 de ani, dintre care 32,65 milioane desfăşurau activităţi independente, în timp ce în România erau 8,67 milioane de angajaţi, iar 1,57 milioane derulau activităţi independente.
Statistica Eurostat a fost publicată cu ocazia celebrării la 1 Mai a Zilei Internaţionale a Muncii.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.