Execuţia bugetului general, consolidat în prima jumătate a anului
Execuţia bugetului general, consolidat în prima jumătate a anului
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeficit
Deficit
Execuția bugetului general consolidat pe cele șase luni ale anului 2016 s-a încheiat cu un deficit de 3,85 miliarde de lei, respectiv 0,5% din PIB, față de deficitul programat pentru semestrul I de 1,9% din PIB. Veniturile bugetului general consolidat, în sumă de 108,4 miliarde de lei, reprezintă 14,3% din PIB.
S-au înregistrat creșteri faţă de aceeaşi perioadă a anului precedent la încasările din: impozitul pe profit (+12,5%), accize (+7,7%), contribuții de asigurări sociale (+6,3%), impozitul pe salarii și venit (+2,3%), precum și din taxa pe utilizarea bunurilor (+15,5%).
În ceea ce privește încasările din TVA, acestea au înregistrat o scădere față de aceeași perioada a anului 2015 de 9,5% în condițiile în care au fost afectate atât de reducerea cotei standard de TVA de la 24% la 20% de la 1 ianuarie 2016, care s-a reflectat în încasările din februarie, cât și de introducerea unei cote reduse la alimente de 9%, aplicată de la 1 iunie 2015.
Însă, față de programul stabilit pentru primul semestru, încasările din TVA au fost cu 1,6% mai mari. Încasările din contribuții de asigurări sociale la bugetul general consolidat au fost mai mari cu 6,3% față de aceeași perioadă a anului trecut. Asta în condițiile în care sunt influențate negativ de creșterea volumului vărsămintelor la Pilonul II de pensii, datorită creșterii cotei de contribuții de la 5% în anul 2015, la 5,1% în anul 2016, precum și de aplicarea Legii 223/2015 privind pensiile militare de stat, prin care nu se mai plătesc la bugetul asigurărilor sociale de stat contribuțiile de asigurări sociale aferente angajatorului din domeniul apărării naționale, ordinii publice şi securității naționale.
La nivelul administrațiilor locale s-au înregistrat, de asemenea, creşteri faţă de anul precedent la veniturile nefiscale cu 15,6%, la impozite și taxe pe proprietate cu 9,2%, iar la taxa pe utilizarea bunurilor s-a înregistrat o creștere de 5%. Cheltuielile bugetului general consolidat, în sumă de 112,2 miliarde de lei, au crescut în termeni nominali cu 5,5% față de aceeași perioadă a anului precedent, dar s-au redus cu 0,1 puncte procentuale ca pondere în PIB.
Cheltuielile de personal au crescut cu 10,7% față de aceeași perioadă a anului precedent fiind determinate în principal de majorările salariale acordate în a doua parte a anului 2015 și de majorarea salariului minim brut pe țară. Majorările salariale acordate în a doua parte a anului 2015 au fost de 12% pentru personalul din instituțiile publice locale, 25% pentru personalul din sistemul public sanitar și a personalului din sistemul public de asistență socială, de 5% din luna septembrie și de 15% din luna decembrie pentru personalul din învățământ, 10% pentru personalul din sistemul bugetar exclusiv sănătate, învățământ și asistență socială.
Majorarea salariului minim brut pe țară a fost cu 75 lei începând cu 1 iulie 2015, de la 975 lei la 1050 lei și cu 200 de lei începând cu 1 mai 2016, de la 1050 lei la 1250 lei. Menționăm că în analiza cheltuielilor de personal trebuie ținut cont de faptul că în trimestrul I 2015 s-a plătit prima tranșă aferente plăților drepturilor stabilite prin hotărâri judecătorești în sumă de aproximativ 1,5 miliarde lei.
Cheltuielile cu bunuri şi servicii au crescut cu 1,5% față de aceeași perioadă a anului precedent, creștere mai mare înregistrându-se la Fondul național unic de asigurări sociale de sănătate, de 11,1%.
Cheltuielile cu asistența socială au crescut față de aceeași perioadă a anului precedent cu 8%, fiind influențate în principal de majorarea cu 5% a punctului de pensie începând cu 1 ianuarie 2016 și de dublarea alocației de stat pentru copii începând cu 1 iunie 2015. Cheltuielile pentru investiții, care includ cheltuielile de capital, precum şi cele aferente programelor de dezvoltare finanţate din surse interne şi externe, au fost de 11 miliarde de lei, respectiv 1,5% din PIB. Acestea au fost cu aproximativ 15% mai mari comparativ cu aceeași perioadă a anului precedent.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.