Fanii Eurovision România, furioşi pe Moldova şi Ucraina după punctajul oferit lui WRS: “Ruşine”
Fanii Eurovision România, furioşi pe Moldova şi Ucraina după punctajul oferit lui WRS: “Ruşine”
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestWRS a reuşit să se claseze pe locul 18 în finala Eurovision 2022, desfăşurată sâmbătă seara în Italia, la Torino. Este cea mai bună clasare a României după 3 ani de necalificare în finală.
WRS a reuşit să încheie pe un onorabil loc 18 la capătul unei finale pline de emoţie a Eurovision 2022. Supărarea fanilor din România s-a îndreptat, însă, către punctele date de jurii.
Acuzaţii din România pentru Moldova şi Ucraina după finala Eurovision 2022
Astfel, deşi România a dat 12 puncte Ucrainei, cei de la Kiev nu au oferit nici măcar unul. Nici Republica Moldova nu ne-a dat vreun punct, însă şi juriul de la Bucureşti le-a dat celor de la Chişinău tot zero puncte.
Supărarea a fost cu atât mai mare cu cât Republica Moldova a venit cu piesa “Trenuleţul”, al cărui mesaj era de unire între cele două ţări. De asemenea, unii dintre fanii români s-au enervat teribil văzând că Ucraina nu ne-a oferit nimic la jurii.
“Ruşine, Moldova. Să cânți despre Chișinău-București și să nu dai nici măcar un punct României din partea juriului”, “Românii: Slava Ukraina, 12 puncte! Ucrainienii către români: mai staţi o tură”, “O mare dezamăgire punctele acordate…și noi pentru ei, și ei pentru noi…Rușinică Moldova! Rușine România! Ce mai frați suntem unii pentru alții”, sunt câteva dintre comentariile de pe pagina oficială a Eurovision 2022.
WRS, locul 18 în finală
WRS a luat 53 de puncte la televot. Din partea juriilor, cântăreţul nostru a primit 7 puncte de la Grecia, 4 de la Spania, 1 de la Germania. Reprezentantul nostru a încheiat astfel pe locul 18.
Republica Moldova (Zdob şi Zdub) a primit 239 de puncte la televot, fapt care a ajutat-o să termine pe un nesperat loc 7. Ucraina a primit 439 de puncte la televot şi a reuşit o victorie confortabilă în finală, scrie fanatik.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.