Firma care a administrat Lacul Siutghiol cere peste 1 MILION de EURO DAUNE de la STAT
Firma care a administrat Lacul Siutghiol cere peste 1 MILION de EURO DAUNE de la STAT
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestFirma care a administrat Lacul Siutghiol, până în 2015 , SC Marin SRL, deținută de Sorin Strutinsky și asociatul său, Emil Marin (în acte, figurează soția lui Marin), vrea bani de la Statul Român. Societatea cere despăgubiri în valoare de aproximativ 6 milioane de lei, reprezentând contravaloarea fondului piscicol abandonat în cuveta lacului, ca efect al revendicării.
Lacul Siutghiol are 1.900 de hectare, din care luciu de apă 1555,5 ha, și a fost administrat de SC Marin SRL în baza unui contract cu DADL, din 21 decembrie 2006, cu termen până 2009. Sc Marin SRL a exploatat fondul piscicol până în primăvara anului 2015, efectuând investiții pentru amenajarea lacului, astfel încât afacerea cu pești să prospere. Societatea este licențiată pentru producerea de pește de consum din speciile ciprinide autohtone, răpitori și sturioni.
Primăriile Ovidiu, Năvodari și Constanța nu au mai vrut ca SC Marin SRL să exploateze fondul piscicol
În mai 2015 , Agenția Națională pentru Pescuit și Acvacultură a anulat licența de acvacultură deținută de SC Marin SRL , întrucât deținătorii legali ai lacului de acumulare, Municipiul Constanța și Orașele Năvodari și Ovidiu, nu și-au exprimat acordul pentru utilizarea cuvetei acestuia. O dată cu anularea licenței, societatea a pierdut dreptul de exploatare comercială a peștelui crescut pe suprafață totală de 1900 de ha., din care luciu de apă 1555,5 ha. , fiind practic deposedată de această valoare economică. În măsura în care, prin efectul Legii nr. 42/2010, Lacul Siutghiol a fost dat în administrarea celor trei unități administrativ-teritoriale , prerogativa de a dispune închirierea cuvetei lacului revenea noilor administratori, în condițiile reglementate de art. 14 din Legea nr. 213/1998. Autoritățile locale au refuzat închirierea lacului către societate, aceasta suferind o pierdere patrimonială egală cu valoarea fondului piscicol abandonat , fond creat exclusiv prin contribuția proprie, în perioada în care a exploatat comercial activul.
Firma lui Strutinsky cere despăgubiri de aproximativ 6 milioane de lei
Acum, firma cere despăgubiri de la Statul Român. În replică, Statul Român spune că nu există dovezi care să ateste dreptul de proprietate sau de administrare al reclamantului asupra fondului piscicol. Subliniind faptul că este proprietarul Lacului Siutghiol, iar prin Legea nr. 42/2010 a acordat dreptul de administrare celor trei unități administrativ-teritoriale, fără a se fi legat un raport juridic direct cu societatea. Mai mult, administrațiile locale în cauză au arătat că societatea nu probează cu dovezi certe dreptul de proprietate asupra unei cantități determinate de pește, în condițiile în care a prezentat facturi de achiziție a 2,76 tone de puiet și a exploatat anual 15 tone , capacitatea maximă de producție a fermei piscicole fiind de 75 de tone anual. Societatea beneficia numai de un drept de exploatare a fondului piscicol , iar nu de un drept de proprietate . A fost realizată și o expertiză, iar în raport s-a consemnat că stocul de pește aflat în Lacul Siutghiol , în luna mai 2015 , se ridică la 565.185 kg. , contravaloarea stocului fiind de 5.493.050,50 de lei.
Speța se află la Curtea de Apel Constanța, cu termen 27 mai, în fază de recurs. Pe fond, cererea formulată de SC ,Marin SRL a fost respinsă, ca efect al împlinirii termenului de prescripţie.
Despre SC Marin SRL
Societatea este deținută, în proporție de 70 %, de Sorin Strutinsky, iar procentul de 30 % aparține lui de Emil Marin, partenerul de afaceri al lui Sorin Gabriel Strutinsky. În acte, apare soția acestuia, Ioana. Fiul lui Marin, Radu Bogdan, este unul dintre fericiţii proprietari de terenuri retrocedate, deținând unul în Compozitorilor.
Mirela PASCAL
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.