Folosirea unui investigator sub acoperire în anchete se va putea face doar cu mandat
Folosirea unui investigator sub acoperire în anchete se va putea face doar cu mandat
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCompletul Înaltei Curți de Casație și Justiție (ICCJ) pentru dezlegarea unor chestiuni de drept a stabilit că pentru a autoriza folosirea unui investigator sub acoperire, procurorul are nevoie de mandat de la judecător, chiar dacă în cauză există emis deja un mandat de supraveghere tehnica (MST).
Hotărârea prealabilă a fost pronunțată în contextul în care procurorii obișnuiau să autorizeze investigatori sub acoperire fără să mai ia mandat de la judecătorul de libertăți, susținând că deja a fost emis un mandat în cauză în ceea ce privește ținta vizată.
„Decizia pune astfel capăt practicii procurorilor de a extinde limitele mandatelor de supraveghere tehnică emise de judecător. Mai exact, pune punct supravegherilor și interceptărilor abuzive și nelegale”.
Procurorul obținea de la judecătorul de drepturi și libertăți un mandat de supraveghere și interceptare față de o persoană, apoi autoriza folosirea unui investigator sub acoperire fără să mai ceară un nou mandat, relatează luju.ro.
Minuta hotărârii prealabile nr. 64/2023 pronunțate în dosarul 1796/1/2023:
„Admite sesizarea formulata de Curtea de Apel Bacău - Secția penală și pentru cauze cu minori și de familie în dosarul nr. 3556/103/2022/a1, prin care se solicită pronunțarea unei hotărâri prealabile pentru dezlegarea următoarelor chestiuni de drept:
„Dacă punerea la dispoziție a infrastructurii necesare, de către Centrul Național de Interceptare a Comunicațiilor din cadrul Serviciului Român de Informații, în sensul asigurării condițiilor tehnice pentru punerea în aplicare a măsurilor de supraveghere tehnică, reprezintă o activitate de punere în executare a mandatului de supraveghere tehnică, conform art. 142 din Codul de procedură penală”, respectiv
„Daca În procedura prevazuta de articolul 148 alin. (3) din Codul de procedură penală, precum și de articolul 150 alin. (5) din Codul de procedură penală, sesizarea judecătorului de drepturi și libertăți în vederea emiterii mandatului de supraveghere tehnică este obligatorie în cazul în care procurorul apreciază că este necesar ca investigatorul să poată folosi dispozitive tehnice de înregistrare, aceste dispoziții legale instituind o procedura specială derogatorie de la dispozițiile art.139 din Codul de procedură penală, în cauza existând un mandat de supraveghere tehnică, emis anterior în temeiul acestor din urmă dispoziții\" și stabilește următoarele:
1. Punerea la dispoziție a infrastructurii necesare, de către Centrul Național de Interceptare a Comunicațiilor din cadrul Serviciului Român de Informații, în sensul asigurării condițiilor tehnice pentru punerea în aplicare a masurilor de supraveghere tehnica, nu reprezintă o activitate de punere în executare a mandatului de supraveghere tehnică, conform art. 142 din Codul de procedură penală.
2. În procedura prevazută de articolul 148 alin. (3) din Codul de procedură penală, precum și de articolul 150 alin. (5) din Codul de procedură penală, sesizarea judecătorului de drepturi și libertăți în vederea emiterii mandatului de supraveghere tehnică este obligatorie în cazul în care procurorul apreciază că este necesar ca investigatorul sa poată folosi dispozitive tehnice de înregistrare, chiar dacă exista un mandat de supraveghere tehnică de aceeași natura emis anterior, aceste dispoziții legale instituind o procedură specială, derogatorie de la prevederile art.139 din Codul de procedură penală.
Obligatorie de la data publicării în Monitorul Oficial al Românie, Partea I, potrivit art. 477 alin. (3) din Codul de procedură penală”, potrivit realitatea.net.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.