FORT: Coloanele de camioane de la graniţa cu Ungaria generează în continuare pierderi mari transportatorilor
FORT: Coloanele de camioane de la graniţa cu Ungaria generează în continuare pierderi mari transportatorilor
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestColoanele de camioane care se formează ocazional la Punctul de Trecere a Frontierei Nădlac II continuă să genereze "pierderi foarte mari" pentru transportatori, conform reprezentanţilor Federaţiei Operatorilor Români de Transport (FORT), care nu exclud nici "interese" ale operatorilor ungari de a "scădea capacitatea de concurenţă a firmelor româneşti".
Secretarul general adjunct al FORT, Siegfried Mayer, care a transmis recent adrese către autorităţile române în care semnalează problema, a declarat, luni, pentru AGERPRES, că problema cozilor de camioane de la frontiera cu Ungaria nu este încă rezolvată.
Mayer a afirmat că tranzitarea lentă a frontierei "a generat şi generează în continuare pierderi foarte mari pentru transportatori".
"Nu vedem cum se poate ameliora această situaţie până când nu intră România în Schengen", a spus reprezentantul FORT.
Conform sursei citate, după ce s-au transmis către Ministerul Afacerilor Externe, premier şi alte ministere adrese în care este semnalată problema, în ultimele săptămâni situaţia s-a îmbunătăţit sensibil. El arată că, totuşi, reducerea timpilor de aşteptare de la ieşirea din ţară a fost posibilă, în mare parte, datorită faptului că pe timp de iarnă autorităţile ungare nu mai aplică restricţia de acces în această ţară pentru automarfare, de sâmbătă de la ora 23,00 până duminică la ora 23,00 (ora României).
"Se mai scade presiunea de pe cozi din cauza faptului că duminica se circulă în Ungaria, pe timp de iarnă (...) dar indiferent de acest lucru, personalul din vămi de multe ori obstrucţionează artificial trecerea frontierei, e o chestiune pe care nu o putem din păcate depăşi. Autorităţile maghiare probabil că doresc să-şi sublinieze importanţa la graniţă şi creează artificial astfel de situaţii", a spus Mayer.
Reprezentantul FORT consideră că în spatele acestor probleme de la graniţă ar putea exista şi interese economice ale firmelor de transprot din Ungaria, dar admite că nu există dovezi în acest sens.
"Nu putem să ne dăm seama dacă în spate nu există şi interese economice a firmelor din Ungaria, pentru a scădea capacitatea de concurenţă a firmelor româneşti. Sigur, aceste lucruri nu pot fi probate", a spus Mayer.
În luna noiembrie, FORT a transmis către prim-ministrul Ludovic Orban, către MAE, MAI şi alte autorităţi, o "solicitare de intervenţie pe lângă autorităţile din Ungaria".
"Cu exasperare vă aducem la cunoştinţă o situaţie extrem de gravă din vestul ţării, care afectează în mod catastrofal fluxul de tranzit al automarfarelor prin punctele de trecere a frontierei spre Ungaria. În speţă este vorba despre un fenomen care este prezent de cca. 2 săptămâni, în care automarfarele stau la cozi care depăşesc uneori 20 de kilometri, totodată crează imposibilitatea agenţilor economici, implicit şi al transportatorilor să-şi onoreze comenzile externe. Timpii de aşteptare depăşesc uneori chiar şi 24 de ore", se menţiona în document.
FORT mai arăta că "situaţia este creată artificial de autorităţile maghiare care motivează timpii de aşteptare cu necesitatea de a controla retroactiv legalitatea plăţii taxelor de drum a automarfarelor".
"Acest procedeu greoi (şi care nu este necesar a se realiza în frontieră) este în fapt 'atentat la competitivitatea transportatorilor români' faţă de transportatorii de dincolo de graniţa cu Ungaria! Se încalcă flagrant de către autorităţile maghiare dreptul unional de liberă circulaţie a mărfurilor şi a serviciilor, deoarece acest procedeu de control a devenit unul permanentizat şi care îl considerăm abuziv", se mai menţiona în adresă.
FORT a pus la dispoziţia AGERPRES răspunsul primit de la MAE, conform căruia "subiectul blocajelor înregistrate la punctele de trecere a frontierei româno-ungare (pe sensul de intrare în Ungaria), începând cu 1 noiembrie 2019, semnalate de dumneavoastră, s-a aflat în atenţia Ministerului Afacerilor Externe şi Ambasadei României la Budapesta, în strânsă coordonare cu Ministerului Afacerilor Interne".
MAE arată că Ambasada de la Budapesta a fost în legătură permanentă cu Poliţia de Frontieră şi Ministerul de Interne din Ungaria şi a solicitat autorităţilor ungare "să întreprindă cât mai rapid posibil toate măsurile aflate în competenţă pentru asigurarea unui control operativ şi pentru fluidizarea traficului vehiculelor de transport marfă".
"Ca urmare a demersurilor susţinute efectuate pe lângă autorităţile din Ungaria, s-a reuşit creşterea efectivului de poliţişti ungari la frontieră, suspendarea controalelor în condiţii de flux îngreunat, precum şi reducerea semnificativă a timpilor de aşteptare pentru vehiculele de transport marfă", arată MAE în răspunsul transmis FORT.
MAE subliniază că îngreunarea traficului a fost generată de neplata, de către unii dintre transportatori, a taxelor şi amenzilor aplicate de către autorităţile din ţara vecină, aspect care "a determinat autorităţile ungare să efectueze, la intrarea în Ungaria, controale suplimentare pentru vehiculele de transport marfă".
Conform MAE, tranzitarea frontierei cu Ungaria este îngreunată şi de numărul tot mai mare de camioane, cu 67.000 mai multe în primele 10 luni ale anului 2019 faţă de perioada similară a anului trecut, doar la ieşirea prin Nădlac I, Nădlac II şi Borş.
La începutul lunii noiembrie, la PTF Nădlac II s-au înregistrat coloane de automarfare care au ajuns la o lungime record, de 25 de kilometri, pe autostradă. Situaţia a durat mai multe zile, iar transportatorii arădeni au tras un semnal de alarmă, ameninţând cu blocarea punctelor de trecere a frontierei.
Poliţia de Frontieră menţionase la cauzele pentru timpii mari de aşteptare "număr mare de mijloace de transport marfă prezentate la control" şi faptul că "autorităţile de frontieră maghiare efectuează verificări amănunţite asupra fiecărui mijloc de transport". AGERPRES
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.