Fostul șef al CJAS Constanța recunoaște că a dat mită ca să ajungă șef la Spitalul Colentina
Fostul șef al CJAS Constanța recunoaște că a dat mită ca să ajungă șef la Spitalul Colentina
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestManagerul Spitalului Colentina, George Mirel Cristescu, cercetat penal pentru că a dat o mită de 20.000 de euro pentru a fi numit în funcţie, a încheiat cu DNA un acord de recunoaştere a vinovăţiei, prin care a acceptat să primească o condamnare de 3 ani cu suspendare.
Acordul a fost înregistrat la Tribunalul Bucureşti, urmând ca pe 15 decembrie această instanţă să anunţe dacă aprobă înţelegerea încheiată de George Mirel Cristescu cu procurorii DNA. În acest dosar mai sunt cercetaţi directorul adjunct al Administraţiei Spitalelor şi Serviciilor Medicale Bucureşti din cadrul Primăriei Capitalei, Cristian Plută, acuzat de luare de mită, dar şi omul de afaceri Dumitru Alexandru Paul şi Silviu Stăncilă (intermediarul mitei). Conform DNA, Cristian Plută a cerut şi a primit 20.000 de euro de la George Mirel Cristescu, pentru a obţine numirea acestuia în fruntea spitalului din Colentina.
Banii i-au fost daţi de Cristescu lui Plută într-o pungă de hârtie, în timpul unei întâlniri la un restaurant din Capitală. Plută i-ar fi dat jumătate din bani şefei sale, Oana Sivache, directorul general al ASSMB, care a participat de altfel la întâlnirea din restaurant, însă aceasta l-a denunţat la DNA şi a înmânat banii procurorilor.
Probele procurorilor constau într-o înregistrare audio făcută de Oana Sivache, dar şi interceptări în mediul ambiental. Cristian Plută mai este acuzat de DNA că a cerut şi primit 60.000 euro mită de la omul de afaceri Dumitru Alexandru Paul, iar la schimb firma acestuia, SC Palex Construcţii Instalaţii SRL, a primit un contract în valoare de 115 milioane lei, ce avea ca obiect efectuarea de lucrări de reparaţii la mai multe spitale din Bucureşti, scrie Agerpres.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.