Fotbalul românesc a fost dat afară din Uniunea Europeană
Fotbalul românesc a fost dat afară din Uniunea Europeană
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestVom bifa al 6-lea an consecutiv fără prezență în grupele Champions League, perioadă în care nu mai puțin de 28 de țări, printre care și Azerbaidjan, Kazahstan, Bulgaria, Cipru, Belarus, Slovenia sau Austria, au fost așezate, măcar o dată, la masa bogaților, se arată într-un material publicat de GSP.ro.
CFR e out din Champions League. Automat, și România e pe dinafara celei mai importante competiții intercluburi.
Și e pentru al 6-lea sezon la rând când vom vedea la televizor UCL fără a avea nicio formație acolo. Ultimul sezon cu prezență românească a fost în 2013-2014, după ce FCSB a câștigat inclusiv play-off-ul cu Legua Varșovia.
N-am reușit nici ce au putut BATE, APOEL, Qarabag
De atunci, secetă totală! În schimb, în tot acest timp, în afara României, au reușit să se așeze la masa bogaților nu mai puțin de 28 de țări de pe continent.
Aproape jumătate dintre ele sunt mult peste nivelul nostru. De la infrastructură până la bugete și la tradiție. În această categorie pot intra inclusiv Grecia și Elveția.
Restul însă sunt comparabile cu ceea ce are fotbalul românesc. De la stadioane la drepturi TV, de la medie salarială a primelor echipe la valarea individuală a jucătorilor. Exemple: Suedia, Serbia, Croația, Danemarca, Polonia, Israel.
Totuși, pe lista celor care au trimis măcar o formație în Ligă din 2014 se află și țări care sunt sub noi la ce înseamnă fotbal: Belarus, Azerbaidjan, Cipru, Slovenia.
Și cu toate acestea, campioane din aceste state, BATE Borisov, Qarabag, APOEL și Maribor au reușit să se califice în grupe. Și au făcut-o tot prin intermediul preliminariilor.
Ne-am luat de mână cu Moldova, Malta și Albania
România ajunge astfel la periferia fotbalului european la nivel de echipe de cluburi, mai ales în privința Champions League. În aceeași categorie cu noi intră și alte țări, dar poate cu excepția Ungariei, celelalte chiar nu înseamnă nimic: Moldova, Slovacia, Albania, Malta, Georgia, Armenia, Macedonia, Bosnia.
Am fost 8 ani la rând în Ligă
Pentru România, perioada de pauză privind accesarea grupelor Ligii se apropie de intervalul negru bifat între 1997 și 2006, când la fel ca acum, am lipsit. În schimb, începând din vara lui 2006 și până în 2013 inclusiv, am fost de fiecare dată la startul UEFA Champions League.
Mai mult, timp de 4 sezoane, 2008-2011, datorită coeficientului foarte bun, România a trimis direct în grupe echipa campioană în Liga 1. Au beneficiat de acest privilegiu CFR, de două ori, dar și Urziceni și Oțelul.
Ei au investit, CFR a apelat doar la miracol
În actualul sezon de UCL, prin intermediul preliminariilor au fost disponibile doar 6 locuri. Restul de 26 au fost atribuite de UEFA direct unor formații din țări care stau foarte bine în clasamentul coeficienților.
Cele 6 formații care au câștigat play-off-ul sunt la distanță mare, foarte mare sau chiar imensă față de CFR la capitolul achiziții în ultimii 2 ani, 2017-2019. Chiar și față de clubul care a investit cel mai puțin dintre cele care au mers în grupe, Dinamo Zagreb, gruparea din Gruia tot are un deficit de peste 10 milioane!
11 țăriau avut an de an, din 2014 până acum, inclusiv în acest sezon, măcar o echipă în faza grupelor: Spania, Anglia, Italia, Franța, Germania, Portugalia, Rusia, Turcia, Belgia, Olanda și Ucraina
2e numărul țărilor care au avut de fiecare dată cel puțin 4 echipe la start: Spania și Anglia
16 țărivor avea cel puțin o echipă în actuala ediție de Champions League
La anul va fi la fel de greu
Nu se va schimba nimic pentru România nici în sezonul viitor în privința modului în care campioana din Liga 1 va fi nevoită să parcurgă faza preliminariilor pentru a ajunge în grupele Champions League.
Doar ocupanta locului 1 în campionat va intra în Ligă, unde va începe tot din primul tur preliminar și va avea de jucat 4 "duble" eliminatorii. Comparativ, în sezonul 1985-1986, când a câștigat Cupa Campionilor Europeni, Steaua a disputat tot 4 "duble" eliminatorii, cu Vejle, Honved, Kuusysi Lahti și Anderlecht, la care s-a adăugat finala cu Barcelona. În total, doar 9 meciuri!
10 punctea fost cea mai mare performanță realizată de o echipă din România în grupele UCL, e vorba despre CFR în 2012-2013, într-o serie cu Manchester United, Galatasaray și Braga
0 calificăriîn primăvara Champions League s-au bifat de către echipele noastre în urma participărilor în grupele Ligii
100 mil euroe suma minimă pe care au încasat-o împreună echipele din România care au evoluat în grupele Champions League între 2008 și 2013, exclusiv din bonusurile acordate de UEFA
Vom avea 7 jucători și două brigăzi de arbitri
Fără nicio echipă la startul UCL, România va compensa totuși prin prezența unor fotbaliști care evoluează la echipele de afară: R. Marin (Ajax), Tătărușanu (Lyon), Stanciu și Băluță (Slavia Praga), I. Hagi și Screciu (Genk) și Chiricheș (Napoli), ultimul dacă nu va pleca la Sassuolo până când se va închide perioada de transferări.
În plus, în faza grupelor vor oficia și două brigăzi de arbitri din România, una care îl va avea la centru pe Ovidiu Hațegan, cealaltă pe Istvan Kovacs.
Gică Popescu: „Să o numească Liga Bogaților, nu Campionilor”
După ce Gică Hagi a acuzat modul în care UEFA împarte accesul în grupele C1, de aceeași părere e și fostul său coleg din echipa națională, Gică Popescu.
„Eu cred că este o modalitate nedreaptă a celor de la UEFA de a permite echipelor din Est să participe în Liga Campionilor. Nici nu ştiu de ce o numesc Liga Campionilor atâta timp cât participă echipe de pe locul patru din campionate puternice, precum Anglia, Spania, Italia. Ar trebui să o numească Liga Bogaţilor, nu Campionilor. Cred că este o alegere nedreaptă şi cred că trebie făcut ceva pe viitor. Dacă UEFA vrea să facă această Liga a Bogaţilor...e ok. Să-i lase pe cei bogaţi să participe într-o competiţie şi să facă o alta în care să aibă acces echipe din România, Bulgaria, Croaţia, Serbia”, a declarat ieri Popescu într-un interviu pentru Telekom Sport.
sursa: gsp.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.