Gara Fetești din patrimoniul C.F. Infrastructură Constanța, monumentul istoric de categorie A
Gara Fetești din patrimoniul C.F. Infrastructură Constanța, monumentul istoric de categorie A
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestGara Fetești, ansamblul Gării C.F.R. Fetești și Depoul C.F.R. Fetești-Gară, alături de podurile dintre Fetești și Cernavodă realizate de ing. Anghel Saligny, se află pe lista monumentelor istorice de interes național, categoria A. Clădirea a fost inaugurată în anul 1887, fiind construită odată cu calea ferată București-Fetești și este specifică gărilor de tranzit, cum sunt multe dintre stațiile C.F.R. realizate în România în perioada antebelică.
Imobilul este alcătuit din trei corpuri: unul central, cu parter și două etaje și două corpuri laterale, cu subsol, parter și un etaj. Fațadele sunt realizate din cărămidă aparentă, cu golurile ferestrelor în arc roman și în arc turtit, cu ancadramente și cornișe simple din cărămidă. În Dobrogea, o gară asemănătoare a mai fost construită la Ciulnița.
Construcția are fundația din piatră, zidăria din cărămidă, cu planșee de lemn, iar acoperișul, în patru ape, șarpantă din lemn și învelitoare (inițială) din țiglă. De-a lungul timpului, din cauza unor tasări produse pe terenul pe care este amplasat imobilul, a unui incendiu produs în iarna anului 1994, dar și a numeroaselor lucrări de reparații, aspectul arhitectural al clădirii a suferit modificări. Clădirea gării a fost reabilitată în cadrul unui proiect ce a presupus lucrări de consolidare, refacerea acoperișului și a fațadelor clădirii ș.a., începând cu anul 2004. Depoul CFR Fetești-Gară este situat în vecinătatea Gării și cuprinde, pe lângă Depoul propriu-zis, clădiri administrative și ateliere de reparații, precum și alte clădiri anexe: castelul de apă, magazii etc.
Podurile dintre Fetești și Cernavodă au fost construite ulterior, între anii 1890-1895 și sunt opera inginerului Anghel Saligny. În prezent, peroanele și liniile de cale ferată din Gara Fetești se află într-un amplu proces de modernizare.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.