Găurile negre din bugetul național: Companiile de stat au adunat datorii imense
Găurile negre din bugetul național: Companiile de stat au adunat datorii imense
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCompaniile deținute de stat continuă să fie și cele mai îndatorate firme, cu datorii cumulate de 11,7 miliarde de lei, aproape jumătate din cât au de achitat la ANAF primii 50 de rău-platnici ai României, arată ultimele date, analizate de profit.ro, citat de stiripesurse.ro.
Compania Națională a Huilei SA (CNH) rămâne cea mai îndatorată companie și în 2021, cu datorii la bugetul de stat de aproape 5,2 miliarde de lei și în stare de insolvență, urmată de Societatea Națională de Transport Feroviar de Marfă "CFR-Marfă" SA, al cărei acționar majoritar este tot statul român, prin Ministerul Transporturilor.
CFR Marfă a făcut un salt uriaș în clasament, de la datorii la bugetul de stat de 13,8 milioane de lei în 2020 la 1,9 miliarde de lei la finalul trimestrului III din 2021, o creștere de 99%. Practic, compania nici măcar nu exista în top 50 cele mai îndatorate societăți la ANAF realizat pe anul 2020, iar acum se situează pe a doua poziție.
Societatea Complexul Energetic Hunedoara SA (CEH), unde tot statul român este acționar majoritar, prin Ministerul Energiei, a coborât cu o poziție în clasament, pe fondul reducerii datoriilor, de la 1,69 miliarde de lei în 2020 la 1,60 miliarde de lei la finalul trimestrului III din 2021, o scădere de circa 5,3%.
Statul mai deține alte patru companii prezente în Top 50, pe diferite poziții – Societatea Comercială pentru Închiderea-Conservarea Minelor SA, Societatea Națională a Cărbunelui SA, Moldomin SA și Societatea Națională a Căilor Ferate Române SA – toate cele șapte societăți raportând datorii cumulate de 11,7 miliarde de lei, adică 42% din cât au de achitat primii 50 de rău-platnici ai României, circa 27,7 miliarde de lei.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.