Geoană: NATO va continua să ajute Ucraina, Putin este direct responsabil pentru acest război criminal
Geoană: NATO va continua să ajute Ucraina, Putin este direct responsabil pentru acest război criminal
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNATO va continua să ajute Ucraina cu sprijin militar adecvat acestei noi etape de derulare a războiului declanşat de Rusia, dar şi cu sprijin umanitar şi financiar, a declarat joi secretarul general adjunct al Alianţei Nord-Atlantice, Mircea Geoană, care a subliniat că ''preşedintele Vladimir Putin este direct responsabil pentru acest război criminal''.
Mircea Geoană
''Am încheiat acum câteva zeci de minute reuniunea miniştrilor de externe din NATO. Sunt deja şase săptămâni de la declanşarea războiului Rusiei împotriva Ucrainei. Intrăm într-un moment de inflexiune pentru acest război. În următoarea perioadă, forţele ruseşti se regrupează pentru a lansa, în intervalul imediat de timp, o nouă ofensivă pentru ocuparea regiunii Donbas şi a sudului Ucrainei, inclusiv pentru controlul asupra nordului Mării Negre. Ministrul de externe ucrainean Dmitro Kuleba a fost astăzi aici cu noi, am avut şi o întâlnire bilaterală. A vorbit ca întotdeauna convingător, pragmatic şi pasional în faţa miniştrilor de externe din NATO. În acest moment de inflexiune vom continua să ajutăm Ucraina cu sprijin militar adecvat acestei noi etape de derulare a acestui război, dar şi din punct de vedere umanitar şi financiar. Acest lucru a fost şi reprezintă o decizie importantă a întâlnirii noastre de astăzi'', a afirmat înalta oficialitate NATO, într-o conferinţă de presă online organizată după încheierea reuniunii miniştrilor de externe ai statelor aliate.
Potrivit fostului ministru de externe român, NATO nu are indicii că la nivelul Kremlinului s-a schimbat strategia de a domina şi, eventual, de a ocupa întreaga Ucraină. ''Realitatea militară este că, după câteva săptămâni în care Federaţia Rusă nu şi-a atins obiectivele de etapă, asistăm la o regândire a planurilor militare şi, evident, obiectivul minimal pe care şi-l propune Kremlinul este ocuparea completă a Donbasului şi ocuparea completă a acestui coridor care leagă Ucraina de Donbas. Asta nu înseamnă că aceste obiective sunt obiectivele finale ale Federaţiei Ruse. Evident că ei (ruşii) vor încerca să încercuiască forţele ucrainene care apără Donbasul şi apără sudul, deci nu avem niciun fel de indiciu că această regrupare, această schimbare de tactică, indică şi o renunţare la obiectivele maximaliste cu care a început acest război'', a explicat reprezentantul Alianţei Nord-Atlantice, scrie Agerpres.
El a accentuat că moralul trupelor ruse este în continuare la un nivel ''foarte, foarte scăzut''.
În opinia sa, preşedintele rus Vladimir Putin este ''direct responsabil pentru acest război criminal''.
''Poziţia NATO este foarte simplă: încurajăm o anchetă făcută de instanţele care trebuie să decidă şi să judece acest lucru, Curtea Penală Internaţională; mulţi aliaţi ajută partea ucraineană pentru a culege informaţii şi dovezi, cazul trebuie instrumentat. (...) Sunt convins că toţi cei responsabili pentru aceste crime de război vor suporta rigorile justiţiei şi încurajăm o anchetă făcută profesionist, care va fi judecată de judecători profesionişti şi imparţiali la Haga, la Curtea Penală Internaţională. (...) Indiferent de cât de revoltaţi suntem, trebuie să dăm justiţiei internaţionale instrumentele pentru a face dreptate şi sunt convins că cei vinovaţi vor fi traşi la răspundere'', a insistat Geoană.
El a reacţionat la decizia de suspendare a Federaţiei Ruse din Consiliul Drepturilor Omului al ONU, spunând că este evident faptul că şi la nivelul comunităţii internaţionale ''aceste crime oribile, această invazie neprovocată conduc la izolare şi la condamnare a Federaţiei Ruse de către comunitatea internaţională''.
La reuniunea ministerială a NATO s-a înregistrat o premieră în istoria organizaţiei, prin prezenţa miniştrilor de externe din Australia, Noua Zeelandă, Japonia şi Coreea de Sud, ''o demonstraţie a faptului că războiul pe care Rusia l-a declanşat împotriva Ucrainei are efecte europene, dar şi globale'', după cum aprecia Mircea Geoană. ''Vorbind de Asia-Pacific, nu ne este indiferent ceea ce China face în continuare şi cred că mesajul pe care l-am trimis astăzi de la Bruxelles este foarte clar: sperăm ca Republica Populară Chineză să înţeleagă că a ajuta într-un fel sau altul războiul lui Putin împotriva Ucrainei reprezintă un pas greşit şi o mobilizare suplimentară a comunităţii internaţionale'', a ţinut să sublinieze secretarul general adjunct al NATO.
Cei 30 de miniştri de externe din ţările aliate au avut o discuţie importantă şi cu privire la viitorul concept strategic al NATO, ultima discuţie la nivel politic înainte ca secretarul general Jens Stoltenberg să propună prima versiune a acestui concept, ce va fi negociată între aliaţi şi va fi adoptată de liderii statelor membre NATO la Summitul de la Madrid.
Pe de altă parte, reprezentantul Alianţei a salutat anunţul miniştrilor de externe german, francez şi român, după Conferinţa de sprijin pentru Republica Moldova de la Berlin. ''Felicit cele trei ţări pentru această iniţiativă, peste 600 de milioane de euro au fost adunate pentru a sprijini partenerul nostru Republica Moldova'', a spus Geoană.
'' O reuniune importantă derulată pe parcursul a două zile, o unitate ireproşabilă la nivelul Alianţei, suntem mulţumiţi de unitatea şi determinarea noastră de a nu ceda acestui război declanşat de Rusia. Susţinem Ucraina, susţinem şi protejăm spaţiul euro-atlantic şi angajăm liderii noştri la nivel global pentru a putea să aşezăm o ordine mondială bazată pe reguli şi nu pe legea junglei'', a încheiat Mircea Geoană.
Statele membre NATO au convenit joi să-şi consolideze sprijinul pentru Ucraina şi furnizează o gamă largă de sisteme de arme acestei ţări, a anunţat joi secretarul general al Alianţei, Jens Stoltenberg, după reuniunea de două zile a miniştrilor de externe din ţările aliate. El a precizat că ţările NATO au căzut de acord să facă mai mult pentru a ajuta alţi parteneri să-şi ridice capacitatea de a se apăra, printre care Georgia şi Bosnia.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.