Grapini: Şoferul din România care lucrează în Germania să fie plătit la fel cu şoferul din Germania
Grapini: Şoferul din România care lucrează în Germania să fie plătit la fel cu şoferul din Germania
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMaria Grapini
Instituţiile europene trebuie să vegheze să nu existe o distorsiune în piaţă pe domeniul transportului şi aş vrea ca şoferul din România care lucrează doar în Germania să fie plătit la fel cu şoferul din Germania, a afirmat, marţi, într-o conferinţă de specialitate, eurodeputatul Maria Grapini, membru în Comisia pentru Transport şi Turism (TRAN) din Parlamentul European (PE).
"Mâine (miercuri, 20 februarie 2019, n.r.) vom stabili în Comisie (TRAN - n. r.) ce facem cu acest Pachet (pe Mobilitate - n. r.). Unii spun să tratăm cele trei rapoarte legate de cabotaj, de timpul de condus, ca pachet, iar alţii spun să le ducem în plen şi să se voteze unul câte unul. Nu aş vrea să se înţeleagă că noi, eurodeputaţii români, bulgari etc. tratăm doar din perspectiva împărţirii Estul cu Vestul, ci pe baza datelor şi regulamentelor existente şi a tratatului. Dacă vorbim de plată egală pentru muncă egală, un slogan lansat de domnul Juncker, atunci să vorbim de acest lucru în acelaşi loc. Eu aş vrea ca şoferul din România care lucrează doar în Germania să fie plătit la fel cu şoferul din Germania. M-am întâlnit cu Asociaţia Şoferilor, iar aceştia se plângeau că şoferii din ţările din Est sunt luaţi în companiile din Vest pe formula 'căsuţă poştală' şi nu sunt plătiţi la nivelul celor de acolo. Acolo e dumping social şi acolo este discriminare!", a spus Grapini.
Europarlamentarul român a adăugat că efectul prevederilor Pachetului Mobilitate va avea repercusiuni asupra firmelor de transport din Vest, întrucât vor avea costuri mai mari.
"Eu am propus în Parlament să definim conceptul de dumping social. M-am ocupat de dumping pentru preţuri când eram preşedinta patronatului pe textile, când eram în ţară, iar acesta este foarte clar definit: pe preţ, atunci când îl vinzi sub preţul de cost, pe salarii atunci când ai un salariu mai mic decât în ţara unde este firma. Aşadar, nu este dumping social, aşa cum încearcă să explice Parlamentul de ce se iau aceste lucruri. Mai devreme sau mai târziu, efectul va veni şi asupra colegilor mei din Vest, care susţin aceste regulamente dezechilibrate. Totdeauna trebuie să te gândeşti pe termen lung ce efect are. Să presupunem că se aprobă aceste regulamente şi sunt scoşi din joc transportatorii din Est... Este foarte limpede că transportatorii din Vest vor avea nişte costuri mai mari, pentru că ei acum îşi compensează costurile, să fim serioşi!", a menţionat Maria Grapini.
În viziunea oficialului european, traseul regulamentelor europene nu este unul democratic şi nu este soluţia optimă pentru a avea în piaţa internă o reglementare unitară a transportului.
"Instituţiile europene trebuie să vegheze să nu existe o distorsiune în piaţă. Cred că, prin modul prin care s-au creat aceste regulamente, se atacă subsidiaritatea legată de salariu. Eu cred că DG Competiţie nu a făcut o analiză corectă vizavi de tarifele plătite la companiile din Vest şi din Est. Acum, eu nu vreau să fac niciun scenariu, dar vă spun că raportorii sunt Germania şi Finlanda, deci niciun raportor nu vine din partea de Est. Cu solidaritatea pe care am avut-o cu Polonia, Ungaria, parţial cu Spania, şi cu Grecia, am făcut acele scrisori să blocăm un lucru nedemocratic, şi anume că se dorea, fără consultarea Comisiei TRAN, preşedinţii să decidă să meargă direct în plen. Am zis atunci că, dacă nu sunt consultaţi pe grupuri politice, atunci să închidem comisia. Conferinţa preşedinţilor din 7 martie ar trebui să ţină cont de ce discutăm noi mâine în comisie şi de ceea ce a spus Serviciul Juridic. Majoritatea care s-a făcut în Consiliu, punându-se în braţe cartoful fierbinte Preşedinţiei României de către Preşedinţia Austriei, nu este aceeaşi cu majoritatea din Parlamentul nostru. Concret, Cehia de exemplu a fost de acord cu noi, dar în Consiliu a votat pentru Pachetul pe Mobilitate. Aşadar, diferă majoritatea formată cu eurodeputaţii. Traseul regulamentelor nu este unul democratic şi nu este soluţia optimă pentru a avea în piaţa internă o reglementare unitară a transportului. Nu se ţine cont de decizia comisia de specialitate. Vrem să existe reglementare şi în paşii în care să şi o aplici!", a mai spus ea.
Pachetul Mobilitate 1 a fost publicat de Comisia Europeană pe 31.05.2017 şi cuprinde propuneri importante de modificare a legislaţiei europene în domeniul transporturilor rutiere, precum: propunerea de Lege specială pentru aplicarea Directivei detaşării nr. 71/1996 la transporturile rutiere; propunerea de revizuire a Regulamentului 561/2006 privind timpii de conducere şi de odihnă ai şoferilor profesionişti; propunerea de modificare a Regulamentului nr. 1071/2009 privind accesul la profesie şi a Regulamentului 1072/2009 privind accesul la piaţa de transport rutier de marfă.
După aprobarea poziţiei Parlamentului European, Pachetul Mobilitate 1 va intra în procedura de trialog pentru armonizarea poziţiilor celor trei instituţii europene, respectiv: Parlamentul European, Comisia Europeană şi Consiliul de Transport UE.
Săptămâna trecută, Uniunea Naţională a Transportatorilor Rutieri din România (UNTRR), împreună cu asociaţiile transportatorilor rutieri din Bulgaria, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia şi Ungaria, au transmis o scrisoare comună preşedintelui Parlamentului European (PE), Antonio Tajani, şi preşedinţilor celor opt grupuri parlamentare din PE, prin care solicită ca Pachetul Mobilitate 1 să nu fie supus la vot în actuala legislatură parlamentară europeană.
O decizie cu privire la Pachetul Mobilitate 1 urmează să fie luată în mai puţin de o lună la nivelul Parlamentului European.
UNTRR şi Uniunea Internaţională a Transporturilor Rutiere (IRU) au organizat, marţi, conferinţa cu tema "Pachetul Mobilitate şi Viziunea UE de decarbonizare a transportului rutier - Provocări şi soluţii pentru transportatorii rutieri".
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.