Grecul din dosarul ”Sexgate cu VIP-uri și politicieni” rămâne fără terenurile de la Capidava
Grecul din dosarul ”Sexgate cu VIP-uri și politicieni” rămâne fără terenurile de la Capidava
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎn urmă cu 12 ani, a explodat o bombă deasupra capetelor mai multor politicieni, printre care și Robert Negoiță, după DIICOT dat de urmele lui Valeriu Tămârjan, zis Terra, și constănțenul Relu Costan. Cei doi îi furnizau fetițe către unor politicieni cu greutate, dar și unor potenți oameni de afaceri. Printre ei se numără și grecul Pantelis Kalliagkas, un om de afaceri grec cu business-uri în Constanţa. După ce numele său a apărut celebrul dosar, au început și problemele în afaceri. Din cauza datoriilor, a rămas fără trei terenuri în Capidava, comuna Topalu.
Pantelis Kalliagkas
Grecul Kalliagkas a controlat firma Geparom Constructions, aflată în faliment. Lichiddatorul judiciar anunță organizarea licitației publice, cu strigare. în vederea vânzării, în mod individual, a 3 suprafeţe de teren situate în sat Capidava. com.Topalu, jud.Constanţa: Lot 27, în suprafață de 866mp -prețul de pornire a licitației 1.559 euro; Lot 26, în suprafață de 998mp -prețul de pornire a licitației 1.797 euro; Lot 29, în suprafață de 999 mp -prețul de pornire a licitației 1.798 euro.
Relu Cornel Costan
Reamintim că omul de afaceri grec cu business-uri în Constanţa apare de nenumărate ori în rechizitoriul dosarului fotomodelelor-prostituate. Pantelis Kalliagkas, implicat şi în Interseas Shiprepairs SRL s-a bucurat de prestația fotomodelelor proxeneților Relu Cornel Costan, din Constanța, şi Ion Valeriu Tămârjan, din Ialomița.
Ion Valeriu Tămârjan
Costan a fost cel care îi livra lui Pantelis Kalliagkas, dar și unor politicieni de renume, printer care Robert Negoiță, fete aflate la început de drum. Kalliagkas ar fi avut şi o relaţie de lungă durată cu una dintre martore. Relu Cornel Costan şi Ion Valeriu Tămârjan au fost condamnai, în 2012, pentru proxenetism.
Mirela PASCAL
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.