Grepfrutul alb și roșu: beneficii, diferențe și contraindicații
Grepfrutul alb și roșu: beneficii, diferențe și contraindicații
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestGrepfrutul alb și roşu aprins fac parte din familia citricelor și este un fruct asemănător ca dimensiuni cu portocala. Acesta rezultă dintr-o încrucișare naturală între portocale și pomelo, de aici pornește și legătura în ceea ce privește dimensiunea sa, scrie doc.ro.
Numele de grepfrut provine de la faptul că acesta este crescut în ciorchini, exact ca și strugurii. Grepfrutul crește în zone cu climă caldă. Gustul acestui fruct poate fi amar sau acru, însă este benefic pentru organism, de aceea este necesar să-l integrăm în alimentația noastră de zi cu zi.
Beneficiile grepfrutului alb și roșu
Întărește sistemul imunitar - grepfrutul este bogat în vitamina C, ceea ce înseamnă că este de mare ajutor în momentele în care gripa și răceala își fac simțită prezența;
Contribuie la pierderea kilogramelor în plus - un studiu * efectuat pe un eșantion de 91 de oamenii obezi arată faptul că cei care au consumat o jumătate de fruct de grepfrut înainte de masă au pierdut semnificativ mai mult în greutate în comparație cu cei care nu au inclus acest fruct în alimentația lor. Asta se întâmplă pentru că grepfrutul are un conținut mare de apă, fiind de ajutor astfel celor care vor să slăbească.
Îmbunătățește sănătatea inimii- consumat regulat, grepfrutul este benefic sănătății inimii prin reducerea factorilor de risc care contribuie la apariția problemelor de sănătate: hipertensiune arterială, colesterol crescut. Pe baza unui studiu * s-a constatat că cei care mănâncă grepfrut de 3 ori pe zi timp de 6 săptămâni au resimțit scăderii semnificative ale tensiunii arteriale pe parcursul cercetării.
Reduce riscul apariției pietrelor la rinichi - consumul de grepfrut poate reduce riscul de a dezvolta pietre la rinichi, care apar din cauza unei alimentații nepotrivite. Acidul citric, care se găsește în fruct, este eficient în prevenirea pietrelor la rinichi.
Grăbește procesul de vindecare a rănilor - Vitamina C prezentă în grepfrut accelerează vindecarea rănilor minore, ceea ce înseamnă că ajută organismul să revină la o stare de sănătate mai bună.
Diferențe între grepfrutul roșu și alb
Grepfrutul roșu are un conținut ridicat de Vitamina A în comparație cu cel alb. O ceașcă de suc de grepfrut roșu oferă aproximativ 2,645 unități internaționale sau 50% din necesarul zilnic recomandat de Vitamina A. Iar grepfrutul alb oferă 2% din aportul zilnic recomandat.
Grepfrutul roșu este mult mai dulce decât grepfrutul alb și este preferat de majoritatea oamenilor.
Valorile zahărului, fibrelor și caloriilor totale ale celor două tipuri de gepfrut sunt aproximativ la fel. O ceașcă de suc de grepfrut roșu conține aproximativ 97 de calorii, 16 g de zahăr - 15% din necesarul zilnic de fibre recomandat. Iar o ceașcă de grepfrut alb conține 76 de calorii, 17 g de zahăr - 10% din doza de fibre recomandată pe zi.
Ce contraindicații are consumul de grepfrut
Consumul de grepfrut nu este întotdeauna bun pentru că sucul sau alimentele care au în compoziția lor acest fruct sunt contraindicate pentru o mare parte din persoanele care urmează un tratament. Grepfrutul interacționează cu anumite medicamente. De exemplu:
- anulează efectul anticoncepționalelor;
- nu este recomandat persoanelor care urmează un tratament pentru scăderea colesterolului din sânge sau celor care iau medicamente pentru bolile de inimă;
În cazul în care doctorul ți-a prescris medicamente pentru următoarele afecțiuni, atunci este cazul să eviți în totalitate consumul de grepfrut:
alergie;
HIV / SIDA;
afecțiuni cardiace;
depresie;
tulburări de somn;
afecțiuni hormonale;
infecții;
anxietate.
În concluzie, grepfrutul îți oferă protecție împotriva multor afecțiuni și asigură aportul zilnic necesar de Vitamina C. Însă, este important de reținut faptul că persoanele care iau medicamente pentru tratarea anumitor boli trebuie să evite să consume grepfrut, indiferent de forma sub care se găsește: suc, fruct, sirop, pentru că anulează efectul tratamentului.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.