Huperzina A, o solutie de tratament pentru Alzheimer?
Huperzina A, o solutie de tratament pentru Alzheimer?
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBoala Alzheimer este o tulburare neurologică progresivă majora, care provoacă micșorarea (atrofia) creierului și moartea celulelor creierului în urma acumulării plăcilor de beta amiloid la nivelul structurilor nervoase.
Sursă foto: Shutterstock
Boala Alzheimer este cea mai frecventă cauză a demenței – o scădere continuă a functiilor cognitive si memoriei, a modului normal si logic al gândirii, dar si a abilităților comportamentale și sociale care afectează capacitatea unei persoane de a funcționa independent, scrie doc.ro.
Din cele aproximativ 50 de milioane de oameni din întreaga lume cu demență, se estimează că între 60% și 70% au boala Alzheimer. Restul au alte forme de dementa, inclusiv forma de dementa vasculara, asociata cu hipertensiunea, diabetul, dislipdidemia si accidentele vasculare.
Pana in prezent nu s-au identificat solutii terapeutice eficiente care sa gestioneze eficent instalarea si progesul acestei boli sau sa o vindece. Si nici solutii precise care sa o poata preveni. O parte din masurile preventive par a fi legate de stilul de viata, dieta, precum ce mediteraneana, dar si miscarea practicata zilnic, starea de buna dispozitie si aparteneneta la o comunitate.
Insa componenta genetica joaca un rol important, asa ca oamenii de stiinta sunt deocamdata dezarmati in fata acestei boli. O serie de substante nutritive par a fi insa eficiente in incetinirea progresiei bolii, sustinand sistemul cerebral in fata proceselor distructive, precum Huperzina A, acizii grasi omega 3, ginko biloba, vitaminele B1 si B9, extractul din radacina de gingseng, rezveratrol, curcumina, vitamina D si caprylidene din nuca de cocos.
Ce este boala Alzheimer
Boala Alzheimer, descrisă pentru prima dată de un psihiatru german Alois Alzheimer în 1906, este o boală neurodegenerativă progresivă caracterizată prin deteriorarea cognitivă împreună cu tulburări de comportament și scăderea activităților cotidiene.
Alzheimer este cauza principală a demenței, estimându-se că peste 115 milioane se vor confrunta cu boala Alzhemier în anul 2050, în întreaga lume, pe masura ce populatia generala imbatraneste si speranta de viata creste.
Simptome boala Alzheimer
Semnele timpurii ale bolii includ alterarea memoriei de scurta durata, adica uitarea de evenimente sau conversații recente. Pe măsură ce boala progresează, o persoană cu boala Alzheimer va dezvolta tulburări severe de memorie, va incepe sa nu mai efectueze activitati cotidiene de autoingrijire intr-un mod adecvat, carora nu le mai stapaneste sensul si logica, de la banalul gatit, spalat sau folosirea unor obiecte electrocasnice și își va pierde capacitatea de a îndeplini sarcinile de zi cu zi.
Pierderea memoriei este simptomul cheie al bolii Alzheimer. Semnele timpurii includ dificultatea în amintirea evenimentelor sau conversațiilor recente. Pe măsură ce boala progresează, tulburările de memorie se agravează și apar alte simptome care duc la dezorientarea temporospatiala a pacientului.
La început, o persoană cu boala Alzheimer poate fi conștientă că are dificultăți în a-și aminti lucrurile și a organiza gândurile. Este mai probabil ca un membru al familiei sau un prieten să observe cum se agravează simptomele si este important sa se adreseze unui neurolog, psihiatru sau geriatru pentru instituirea rapida a unui tratament si unor mauri specifice, inclusiv asistenta si supravegherea continua a pacientului.
Desi reprezinta o masura dramatica pentru foarte multi membrii ai familiei, se considera ca institutionalizarea asigura cea mai buna masura de protectie si ingrijire a pacinetului cu Alzheimer. Asta, bineinteles in situatia in care pacientul nu are posibilitatea de a locui in cadrul familiei extinse pentru a beneficia de ajutor cvasipermanent si supraveghere. Desi este insotita de sentimente de autoinvinovatire, tristete, remuscari si tensiuni intrafamiliale, pana la urma institutionalizarea in unitati specializate reprezinta la ora actuala cea mai eficienta masura pentru interventia terapeutica specializata pentru boala si efectele secundare, hranirea si hidratarea adecvata, dar si siguranta proprie si a celor din jur. Sa nu uitam ca pacientul cu Alzheimer uita de exemplu sa inchida apa, gazele, se poate simti atacat si sa reactioneze neasteptat.
Modificările creierului asociate cu boala Alzheimer duc la probleme tot mai mari cu:
• memoria;
• gândirea și raționamentul;
• judecata și luarea deciziilor;
• planificarea și îndeplinirea sarcinilor familiare;
• schimbarea dispoziției și a comportamentului, precum: depresie, apatie, retragere socială, neîncredere în ceilalți, iritabilitate și agresivitate, modificări ale rutinei de somn, iluzii (ex. crede că ceva i-a fost furat);
• păstrarea o perioada de timp a abilităților (ex. citit, cântat, dans, meșteșugărit etc.).
Când să mergi la medic
O serie de afecțiuni, inclusiv afecțiuni tratabile, pot duce la pierderea memoriei sau la alte simptome de demență. Dacă te îngrijorează memoria sau alte abilități de gândire,este important sa apelezi la un consult neurologic legătura cu medicul tău pentru o consultație și un diagnostic amănunțit.
Cauze boala Alzheimer
Cauzele exacte ale bolii Alzheimer nu sunt pe deplin înțelese, dar ca explicație de bază, proteinele creierului nu reușesc să funcționeze normal, ceea ce perturbă activitatea celulelor creierului (neuroni) și declanșează o serie de evenimente toxice. Neuronii sunt deteriorați, pierd conexiunile între ei și în cele din urmă mor.
Oamenii de știință cred că pentru majoritatea oamenilor, boala Alzheimer este cauzată de o combinație de factori genetici, de stil de viață și de mediu care afectează creierul în timp.
Mai puțin de 1% din cazuri, boala Alzheimer este cauzată de modificări genetice specifice care garantează practic că o persoană va dezvolta boala. Aceste situații rare duc, de obicei, la debutul bolii Alzheimer la vârsta mijlocie.
Tratament boala Alzheimer
Medicamentele actuale nu pot vindeca boala Alzheimer, dar pot ajuta la diminuarea sau stabilizarea simptomelor Alzheimer pentru un timp limitat.
In urma unui consult neurologic sau psihiatric, medicul poate recomanda o serie de terapii care pot inceti progresia bolii. Din nefericire, nu există nici un tratament care să vindece boala Alzheimer sau să modifice procesul bolii în creier. În stadiile avansate ale bolii, complicațiile privitoare la pierderea severă a funcției creierului, cum ar fi deshidratarea, malnutriția sau infecția, duc la deces.
Medicamentele se pot îmbunătăți temporar sau pot încetini progresia simptomelor. Aceste tratamente pot ajuta uneori persoanele cu boala Alzheimer să maximizeze funcția și să mențină independența pentru un timp precum
inhibitori de acetilcolinesterază (de exemplu, donepezil, rivastigmină, galantamina)
un antagonist al receptorului N-metil-D-aspartat (NMDA),
Acestea au eficacitate limitată, efecte adverse și semnificative. cost-toate care contribuie la căutarea de terapii alternative pentru a îmbunătăți cogniția.
Huperzina A poate să prevină pierderea memoriei și să îmbunătățească funcția cognitivă la pacienții cu Alzheimer?
Huperzina A este un extract de plante chinezești folosit pentru Alzheimer, trezește un oarecare interes ca potențial tratament pentru această boală.
Huperzina A este un constituent bioactiv al Huperzia serrata, despre care s-a sugerat că are efecte de îmbunătățire cognitivă. Huperzina are mai multe mecanisme de acțiune similare cu cele ale medicamentelor tradiționale de îmbunătățire cognitivă, cum ar fi inhibitorii de acetilcolinesterază și efecte antagoniste asupra receptorului NMDA.
Doza comună este de la 200 la 400 µg.
Un studiu 1 a arătat o îmbunătățire a activităților din viața de zi cu zi cu 100 µg de huperzină de două ori pe zi.
Cu toate acestea, un studiu 3mai amplu din SUA a demonstrat efecte mai puțin semnificative. Studiul a comparat 200 µg și 400 µg de huperzină de două ori pe zi. Un efect modest asupra cogniției a fost observat cu 400 µg de huperzină la pacienții cu Alzheimer,
Huperzina A pare să aibă unele efecte benefice asupra îmbunătățirii funcției cognitive, a activității zilnice și a evaluării clinice globale la pacienții cu boala Alzheimer, conform unui review sistematic și a unei meta-analize a studiilor clinice randomizate4.
Huperzina A acționează ca un inhibitor al colinesterazei, un tip de medicament care acționează prin îmbunătățirea nivelurilor de neurotransmițători din creier.
Mai multe studii au sugerat că huperzina A ar putea îmbunătăți memoria și ar putea proteja celulele nervoase, ceea ce ar putea încetini declinul cognitiv asociat cu Alzheimer.
Unele cercetări au descoperitcă huperzina A ar putea îmbunătăți semnificativ performanța cognitivă la persoanele cu boala Alzheimer, însă calitatea dovezilor privind eficacitatea huperzinei A a fost scăzută, iar rezultatele ar trebui interpretate cu prudență din cauza modalității în care au fost efectuate studiile.
În plus, există o lipsă de date despre cât de sigură este administrarea de huperzină A pe termen lung. Majoritatea studiilor au fost efectuate pe o durtă de trei luni sau mai puțin, iar mulți participanți au avut efecte secundare, inclusiv greață și vărsături.
De aceea, sunt necesare mai multe studii pentru a determina posibilele beneficii și riscurile pe termen lung ale huperzinei A.
Specialiștii recomandă să nu iei huperzina A, mai ales dacă iei un inhibitor de colinesterază prescris, cum ar fi donepezil (Aricept), rivastigmină (Exelon) sau galantamina (Razadyne). Administrarea ambelor substante concomitent ar putea crește riscul de reacții adverse grave.
Cel mai frecvent efect advers al huperzinei este greața. Pentru persoanele cu demență care nu pot tolera sau își permit medicamentele tradiționale de îmbunătățire a cognitive, huperzina poate fi o alternativă eficientă.
Consultă-ți medicul înainte de a lua orice supliment alimentar, inclusiv huperzina A.
Prevenire boala Alzheimer
Boala Alzheimer nu este o afecțiune care poate fi prevenită. Cu toate acestea, schimbările în ceea ce privește dieta, exercițiile fizice și obiceiurile sunt câțiva pași pentru a reduce riscul de boli cardiovasculare, care pot, de asemenea, să scadă riscul de a dezvolta boala Alzheimer și alte tulburări care cauzează demență.
Alegerile unui stil de viață sănătos includ:
• să faci mișcare regulat;
• să consumi produse proaspete, uleiuri sănătoase și alimente sărace în grăsimi saturate, urmând, spre exemplu, dieta mediteraneană;
• să îți gestionezi hipertensiunea arterială, diabetul și colesterolul crescut urmându-ți tratamentul;
• să renunți la fumat.
Totodată, cercetătorii au arătat că abilitățile de gândire păstrate până mai târziu în viață și un risc redus de a dezvolta boala Alzheimer sunt asociate cu participarea la evenimente sociale și alte activități care necesită implicare mentală și socială, precum lectura, dansul, creațiile de artă, cântatul la un instrument etc.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.