Iată ce VENITURI au BOȘII de la TAXE şi IMPOZITE
Iată ce VENITURI au BOȘII de la TAXE şi IMPOZITE
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎn prezent, majoritatea constănțenilor se plâng de salariile mici pe care le au. Acest lucru este valabil atât pentru persoanele care lucrează în mediu privat cât și pentru cei care muncesc la stat. Totuși, există și excepții și aici ne referim la angajații Serviciul Public de Impozite şi Taxe Constanţa. Salariile de bază au fost stabilite fără a depăși nivelul indemnizației lunare a funcției de viceprimar, potrivit prevederilor articolului 11 din Legea cadru numărul 153/2017 privind salarizarea personalului plătit din fonduri publice cu modificările și completările ulterioare.
Desigur, cel mai bine plătiţi sunt şefii, dar nici inspectorii sau consilierii nu stau prost la capitolul venituri încasate.
Astfel, Cristina Aldea, directorul executiv al instituției are un venit lunar de bază de 15.200 de lei. Carmen Aurelia Trentea-Tatu și Gabriela Iuliana Ganea, directorii executivi adjuncți se bucură de un venit lunar de 13.920 de lei.
Iată cum se împart salariile: pentru funcțiile de execuție, adică inspectori, consilieri, etc, salariul minim este de 4.651 lei, iar maximum de 9.287 de lei.
Pe lângă salarii, aceştia se bucură şi de indemnizaţie de hrană şi sporuri de 15%
Pe lângă salariile deloc de neglijat, angajaţii Serviciul Public de Impozite şi Taxe primesc şi o indemnizaţie de hrană în valoare de 347 lei/lună pentru lunile ianurie-august şi 346 lei pentru lunile septembrie-decembrie.
De asemenea, şi spor de 15% din salariul de bază/solda de funcţie/indemnizaţia de încadrare, conform prevederilor Hotărârii de Guvern numărul 751/2018 pentru stabilirea categoriilor de persoane cu handicap ţi prevederilor articolului 21 din Legea cadru numărul 153/2017 privind salariyarea personalului plătit din fonduri publice cu modificările şi completările ulterioare.
Vă reamintim că salariile expuse anterior, sunt salariile brute.
Andreea VREJOIU
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.