Implementarea arbitrajului video în Liga I ar costa 800.000 de euro anual. FRF nu e dispusă să achite în totalitate
Implementarea arbitrajului video în Liga I ar costa 800.000 de euro anual. FRF nu e dispusă să achite în totalitate
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreşedintele Federaţiei Române de Fotbal, Răzvan Burleanu, a declarat, marţi, într-o conferinţă de presă, că implementarea sistemului de arbitraj video la meciurile din Liga I ar costa în primul an aproximativ 800.000 de euro, sumă pe care forul pe care îl conduce nu este dispus să o achite în totalitate.
"LPF spune să plătească FRF, dar ar trebui să tăiem de undeva şi vorbim de un cost de cel puţin 800.000 de euro, în primul an. Depinde de foarte multe detalii de ordin tehnic. Dacă noi ca federaţie ar trebui să finanţăm sută la sută acest proiect înseamnă că trebuie să tăiem din altă parte şi asta înseamnă să numai finanţăm Liga Elitelor sau în Turneul Speranţelor, ceea ce nu cred că poate să stea în picioare. Dar ne-am asumat că avem inteligenţa de a produce bani şi să cofinanţăm acest proiect. Aşadar, Liga Profesionistă de Fotbal ar trebui să găsească cea mai importantă sumă de bani pentru a demara acest proiect. Este un proiect pe care nu îl consideram de viitor ci de prezent şi de care avem mare nevoie", a declarat Burleanu.
Preşedintele FRF spune că bugetul de care dispune federaţia este mai mic decât cel al LPF: "Noi avem un buget chiar mai mic decât al LPF, bugetul nostru este undeva la 22 de milioane de euro, iar bugetul LPF este de 28,5, e adevărat din drepturile TV. De orice parte a păturii ai trage, o parte rămâne descoperită. Deci, dacă LPF nu are banii necesari atunci cluburile ar trebui să se gândească la o soluţie. Cred că decizia ar trebui luată în cadrul Adunării Generale a LPF. Pentru că atunci când îţi doreşti ceva găseşti şi resursele financiare necesare. Şi nu cred că ar trebui să depăşească 50-60.000 de euro pentru un club, cel puţin în primul an".
sursa: agerpres.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.