INS: Cei mai mulţi turişti străini au venit anul trecut în România din Bulgaria
INS: Cei mai mulţi turişti străini au venit anul trecut în România din Bulgaria
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestCei mai mulţi vizitatori străini au venit anul trecut în România din ţări situate în Europa (96,2%), ponderea cea mai mare aparţinând vizitatorilor din Bulgaria (26,2%), conform datelor centralizate de Institutul Naţional de Statistică (INS), scrie Agerpres.
De altfel, topul primelor 6 locuri, după ponderea în numărul total de sosiri, este ocupat de ţări situate în Europa: Bulgaria (25,2%), Republica Moldova (16,5%), Ucraina (13,2%), Ungaria (9,6%), Turcia (7%) şi Polonia (4%).
Potrivit INS, numărul de sosiri al vizitatorilor străini înregistraţi la punctele de control de la frontierele României a fost anul trecut de 5.022.700, în scădere cu 60,8% faţă de cel înregistrat în 2019.
Sosirile vizitatorilor străini din ţările Uniunii Europene au fost în scădere faţă de anul 2019. Anul trecut s-au înregistrat 2.592.800 sosiri vizitatori din ţările Uniunii Europene (51,6% din total sosiri), în scădere cu 56,9 % faţă de anul anterior.
Comparativ cu 2019, cele mai mari scăderi ale numărului de sosiri au fost ale vizitatorilor din Australia, Oceania şi alte teritorii (89,8%), America (85,5%), Asia (76,9%), Europa (59,3%) şi Africa (59,1%).
Punctele de control la trecerea frontierei unde s-au înregistrat cele mai multe sosiri ale vizitatorilor au fost Giurgiu (669.300 sosiri), Calafat (551.700 sosiri), Otopeni (500.000 sosiri) şi Nădlac II (459.100 sosiri).
Transportul rutier a fost anul trecut cel mai utilizat de vizitatorii străini pentru a călători în România. Comparativ cu anul anterior, în ceea ce priveşte sosirile vizitatorilor străini în România, în 2020 s-au înregistrat importante scăderi în transportul aerian, respectiv cu 75,1%, şi în cel feroviar, cu 69,8%.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.