INS: Judeţele Constanţa, Brăila şi Teleorman, cele mai importante ponderi în producţia de floarea soarelui, în 2018
INS: Judeţele Constanţa, Brăila şi Teleorman, cele mai importante ponderi în producţia de floarea soarelui, în 2018
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestProducţia de floarea soarelui a României a fost anul trecut de peste 3,062 milioane tone, în creştere cu 149.947 tone comparativ cu anul anterior, judeţele cu cea mai mare pondere în total producţie fiind Constanţa (9,7%), Brăila (8,2%) şi Teleorman (7,5%), conform datelor centralizate de Institutul Naţional de Statistică.
Producţia medie la hectar a crescut anul trecut cu 124 kg/ha, la 3.041 kg/ha.
Producţia de floarea soarelui a fost în judeţul Constanţa de 296.518 tone (plus 37.908 tone), cu o producţie medie la hectar de 3.715 kg, în Brăila de 252.635 (minus 24.359 tone) cu o producţie medie de 2.953 kg/ha, şi în Teleorman de 228.300 tone (plus 53.841) şi o producţie medie de 3.591 kg/ha.
Judeţele care au obţinut producţii medii mai mari la floarea soarelui au fost Vaslui (+28,8%), Călăraşi (+23,2%), Constanţa (+22,2%), Mehedinţi (+21,6%) şi Teleorman (+18,1%), în timp ce scăderile cele mai semnificative au fost înregistrate în Ilfov (-28,8%), Dâmboviţa (-28,9%), Bistriţa-Năsăud (-29,9%), Bihor (-32%) şi Prahova (-32,8%).
Suprafaţa cultivată cu floarea soarelui a crescut anul trecut în România cu 0,9%, iar producţia cu 5,1%.
Potrivit datelor INS, 90,8% din suprafaţa totală cultivată cu floarea soarelui în Uniunea Europeană a fost înregistrată în 2018 în cinci state membre, respectiv România, Bulgaria, Spania, Ungaria şi Franţa. Anul trecut, România s-a situat pe primul loc în UE la suprafaţa cultivată cu floarea soarelui (circa o pătrime din suprafaţa totală cultivată cu floarea soarelui).
De asemenea, aceste cinci ţări au realizat, în 2019, 90,5% din producţia totală de floarea soarelui din UE. România a ocupat primul loc în ierarhia statelor membre, urmată de Bulgaria, Ungaria, Franţa şi Spania.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.