INS: Turiştii străini sosiţi în România au cheltuit 5,236 miliarde lei, în primele 9 luni din 2018
INS: Turiştii străini sosiţi în România au cheltuit 5,236 miliarde lei, în primele 9 luni din 2018
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNumărul total de nerezidenţi cazaţi în structurile de cazare turistică colective în primele 9 luni din 2018 a fost de 2.211.700, iar cheltuielile acestora au depăşit 5,236 miliarde lei, conform datelor centralizate de Institutul Naţional de Statistică.
Turiştii nerezidenţi sosiţi în România în interes de afaceri au cheltuit 3,185 miliarde lei.
"Principalul motiv al sejurului petrecut de turiştii nerezidenţi în România l-a reprezentat afacerile, participarea la congrese, conferinţe, cursuri, târguri şi expoziţii (57,3% din numărul total de turişti nerezidenţi), cheltuielile acestora reprezentând 60,8% din total. Din totalul cheltuielilor pentru afaceri, ponderea cea mai mare o reprezintă cheltuielile pentru cazare (52,2%), fiind preferată în special cazarea cu mic dejun inclus (91,2%). Cheltuielile turiştilor nerezidenţi în restaurante şi baruri au fost de 17,3%, iar cele pentru cumpărături au reprezentat 12,6%. Din totalul cheltuielilor pentru cumpărături 39,4% au reprezentat cheltuielile pentru cumpărarea alimentelor şi băuturilor, urmate de cheltuielile pentru cumpărarea de cadouri şi suveniruri (36,8%). Cheltuielile pentru închirierea de autoturisme au avut o pondere de 49,2% din totalul cheltuielilor pentru transport, iar cheltuielile pentru accesul în parcuri de distracţii, târguri, cazinouri, săli de jocuri mecanice au reprezentat 39,5% din totalul cheltuielilor pentru recreere", conform datelor INS.
Turiştii nerezidenţi sosiţi în România în interes personal au cheltuit 2051,9 milioane lei
Cel de al doilea motiv al sejurului petrecut de nerezidenţi în România l-a reprezentat călătoriile în scop particular (42,7% din numărul total de turişti străini), dintre acestea evidenţiindu-se călătoriile pentru vacanţe (67,6%). Ca şi în cazul călătoriilor pentru afaceri, cea mai mare pondere în totalul cheltuielilor efectuate de turiştii nerezidenţi sosiţi în România în scop particular o reprezintă cheltuielile pentru cazare (48,1%), cazarea cu mic dejun inclus deţinând ponderea principală (78,2%). Cheltuielile efectuate pentru cumpărături au reprezentat 15,2%, iar cheltuielile efectuate în baruri şi restaurante au avut o pondere de 15,7% din totalul cheltuielilor turiştilor nerezidenţi sosiţi în România în interes personal.
Cheltuielile pentru închirierea de autoturisme au avut o pondere de 43,9% din totalul cheltuielilor pentru transport, iar cheltuielile pentru accesul în parcuri de distracţii, târguri, cazinouri, săli de jocuri mecanice au reprezentat 53,7% din totalul cheltuielilor pentru recreere.
Conform INS, 48,9% din nerezidenţi şi-au organizat sejurul în România prin agenţii de turism, principalul mijloc de transport folosit pentru sosirea în România fiind avionul.
"Din totalul turiştilor sosiţi în România, 48,9% şi-au organizat sejurul prin agenţii de turism iar 33,8% şi-au organizat singuri sejurul. Restul sejururilor au avut alt organizator (sindicate etc.) 11%, precum şi agenţia de turism, o parte şi turistul nerezident cealaltă parte 6,3%. Principalul mijloc de transport utilizat de turiştii nerezidenţi pentru a sosi în România a fost avionul (79,5% din numărul total de turişti). Autoturismele proprii au reprezentat 11,2%, urmate de autocare şi autobuze cu 7,7%, alte mijloace ( tren, ambarcaţiuni fluviale, autoturisme închiriate, motociclete etc.) 1,6%", semnalează INS.
Numărul turiştilor nerezidenţi cazaţi în unităţile de cazare privată (apartamente şi camere de închiriat) în perioada ianuarie - septembrie 2018 a fost de 32.046, iar cheltuielile acestora în România s-au ridicat la 41,315 milioane lei.
Din totalul cheltuielilor acestora, 43% au fost pentru cazare, 16,1% pentru consumaţiile făcute în baruri şi restaurante, 10,9% pentru transport, 7,3% pentru cumpărarea de produse de folosinţă personală şi 2,1% pentru activităţi culturale.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.