Insomnia, corelată cu un risc mai mare de anevrism
Insomnia, corelată cu un risc mai mare de anevrism
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestO nouă asociere între insomnie și anevrismul intracranian, cât și hemoragia anevrismală subarahnoidiană, a fost descoperită într-un studiu publicat în Journal of the American Heart Association.
Sursă foto: Shutterstock
Un anevrism cerebral sau intracranian este o umflătură sau balonare într-un vas de sânge din creier (arată ca un bob atârnat pe o tulpină). Anevrismul se poate rupe, provocând sângerare în creier, adică accident vascular cerebral hemoragic, dar, cel mai adesea, un anevrism cerebral rupt apare în spațiul dintre creier și țesuturile subțiri care acoperă creierul. Acest tip de accident vascular cerebral hemoragic se numește hemoragie subarahnoidiană, scrie doc.ro.
Insomnia crește riscul de anevrism și hemoragie subarahnoidiană
O echipă de cercetare a folosit o randomizare mendeliană pentru a investiga dacă stilul de viață modificabil și factorii de risc cardiometabolici influențează prevalența anevrismului intracranian rupt sau nerupt și a hemoragiei anevrismale subarahnoidiane. Pe lângă factorii de risc obișnuiți, cum ar fi fumatul și hipertensiunea arterială, cercetătorii au analizat somnul, consumul de cafea, activitatea fizică, indicele de masă corporală, nivelurile de glucoză din sânge, diabetul de tip 2, colesterolul, inflamația cronică și funcția rinichilor.
Datele¹, publicate în Journal of the American Heart Association, au arătat că o predispoziție spre insomnie, fumat și tensiune arterială crescută au fost toate asociate cu un risc crescut atât pentru anevrism intracranian, cât și pentru hemoragie anevrismală subarahnoidiană, iar o predispoziție genetică pentru insomnie a crescut riscul pentru ambele cu 24%.
Riscul pentru anevrism intracranian a fost de aproape trei ori mai mare pentru fiecare creștere cu 10 mm Hg a tensiunii arteriale diastolice și de trei ori mai mare în cazul fumătorilor decât al nefumătorilor. Potrivit autorilor studiului, asocierea cu insomnia a fost nouă și oarecum surprinzătoare, chiar dacă insomnia s-a dovedit a fi corelată cu alte boli vasculare în studii similare anterioare.
Există, de asemenea, dovezi anterioare limitate care sugerează un rol al apneei în somn în creșterea riscului de accident vascular cerebral hemoragic, mai spun cercetătorii. Consumul de cafea și diabetul nu au fost în mod clar corelate cu hemoragia anevrismală subarahnoidiană în studiile anterioare și la fel s-a întâmplat și în cel de față.
Având în vedere că somnul este greu de modificat și acesta este primul studiu care identifică insomnia ca factor de risc, investigatorii avertizează că aceste rezultate ar trebui interpretate cu prudență. Mesajul principal care se desprinde clar din acest studiu este de a evita fumatul și de a menține o tensiune arterială sănătoasă. Insomnia este un nou factor de risc care are nevoie să fie validat în studii viitoare.
Chiar dacă cercetările ulterioare vor consolida legătura între insomnie și riscul de anevrism intracranian și hemoragie anevrismală subarahnoidiană, următoarea întrebare este cum poate folosi lumea științifică această informație și dacă tratarea insomniei va modifica riscul.
Fumatul și hipertensiunea, factori de risc modificabili pentru prevenirea anevrismului
Pentru analiza de față, cercetătorii au analizat datele din mai multe studii europene de asociere la nivelul genomului pentru a examina diferite corelații genetice. Folosind informații genetice dintr-o meta-analiză efectuată de Consorțiul Internațional de Genetică a Accidentului vascular cerebral, aceștia au identificat aproximativ 6 300 de cazuri de anevrism intracranian și aproape 4 200 de cazuri de hemoragie anevrismală subarahnoidiană.
Cazurile de anevrism intracranian și hemoragie subarahnoidiană au fost comparate cu peste 59 500 de controale pentru a stabili predispoziția genetică pentru anevrisme. Autorii notează că au existat date limitate pentru a analiza în mod adecvat toți factorii de risc.
Având în vedere datele care sprijină descoperirile cum că fumatul și hipertensiunea arterială sunt factori de risc cauzali pentru anevrismul intracranian și hemoragia anevrismală subarahnoidiană, oamenii de știință concluzionează că pacienții ar trebui sfătuiți de medici să renunțe la fumat și să-și schimbe obiceiurile de viață (de exemplu, să obțină și să mențină o greutate sănătoasă, să fie activi fizic, să aibă o alimentație echilibrată) sau, dacă schimbările în stilul de viață nu sunt suficiente, să fie tratați medicamentos pentru hipertensiunea arterială.
De altfel, gestionarea hipertensiunii este întotdeauna imperativă. Chiar și oamenii care au grade relativ minore de hipertensiune arterială pot avea un risc crescut nu numai de hemoragie subarahnoidiană, ci și de accident vascular cerebral (AVC) în general.
Cum se poate preveni hipertensiunea?
Având în vedere că prevenirea hipertensiunii poate reduce riscul de boli de inimă și AVC, iată câteva măsuri utile:
Consumul de legume și fructe proaspete, ca bază a alimentației, este o metodă de prevenire a hipertensiunii. O varietate de alimente bogate în potasiu, fibre și proteine, sărace în sare (sodiu) și grăsimi saturate, ajută la menținerea tensiunii arteriale normale și la protejarea împotriva bolilor de inimă și a accidentului vascular cerebral. Și suplimentele cu ulei de pește de mare adâncime ar putea fi utile în menținerea valorilor tensionale normale, arată unele cercetări.
Excesul de greutate sau obezitatea cresc riscul de hipertensiune arterială. Dacă ai prea multe kilograme în plus, e bine să ceri sfatul medicului de familie pentru a ajunge la o greutate sănătoasă – acest lucru se obține printr-o alimentație adecvată și activitate fizică regulată. Ghidurile de sănătate recomandă ca adulții să facă cel puțin 2 ore și 30 de minute de exerciții de intensitate moderată, cum ar fi mersul pe jos sau cu bicicleta, în fiecare săptămână, iar copiii și adolescenții ar trebui să facă o oră de mișcare în fiecare zi.
Evitarea fumatului este esențială pentru prevenirea hipertensiunii arteriale. Fumatul crește tensiunea arterială și expune fumătorul unui risc mai mare de atac de cord și de accident vascular cerebral. Dacă fumezi, renunțarea la acest viciu va reduce riscul de apariție a bolilor de inimă. Dacă îți este greu să te lași de fumat, cere sfatul medicului, al farmacistului sau al unui prieten care a reușit.
Evită să consumi alcool în exces, deoarece și acest obicei crește tensiunea arterială. Dacă nu bei alcool deloc este foarte bine, iar dacă obișnuiești să bei, limitează-te la un pahar pe zi (femeile), respectiv două pahare (bărbații).
Somnul suficient este util pentru mai multe procese care au loc în corp, fiind recomandat și pentru menținerea sănătății inimii și a vaselor de sânge. Dacă nu dormi suficient și nu te odihnești corespunzător în mod regulat, e bine de știut că insomnia este legată de un risc crescut de boli de inimă, hipertensiune arterială și accident vascular cerebral.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.