Întâlnire de gradul 0 la Constanța, pe tema trenului metropolitan!
Întâlnire de gradul 0 la Constanța, pe tema trenului metropolitan!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestVineri, 24 noiembrie, a avut loc la Constanța o întâlnire extrem de importantă între reprezentații Ministerului Transporturilor și Infrastructurii și primarii din zona metropolitană Constanța. Întâlnirea organizată de deputata constănțeană Cristina Rizea în colaborare cu Ministerului Transporturilor și Infrastructurii a avut ca temă de dezbatere Trenul Metropolitan Constanța, o componentă importantă a strategiei de dezvoltare a infrastructurii de transport public în 2021-2027.
Florin Vizan, Horia Țuțuianu, Lucian Lungoci, Cristina Rizea
La întâlnire au participat Ionuț Cristian Savoiu, Ministru Secretar de Stat, Ștefan Roșeanu, președinte Autorității de Reformă Feroviară, Robert Dobre, directorul Direcției Analize, Programare și Evaluare Proiecte din cadrul Ministerului Transporturilor și Infrastructurii, Carmen Buja, manager public, Adriana Ilie, Mădălina Teodor, Cătălin Ciupercă și Mihai Togănel, consilieri în cadrul aceleași direcții, Ioana Mirea și Răzvan Munteanu, experți în Asociației de Dezvoltare Intercomunitară Zona Metropolitană București.
Invitați la eveniment au fost primarii localităților din zona metropolitană Constanța, Consiliul Județean, reprezentanții ai autorităților portuare, parlamentari constănțeni. Au răspuns invitației localitățile Constanța, Ovidiu, Poarta Albă, Techirghiol, Costinești, Lumina, Murfatlar, reprezentate prin primari, viceprimari sau consilieri. La întâlnire a participat, de asemenea, Florin Vizan, directorul C.N. Administratia Porturilor Maritime S.A. Constanța, Dorin Maer, Directorul Regionalei CFR Constanța, Gavrilă Niculae Auraș, Directorul CFR Călători Constanța, deputații Horia Țuțuianu și Lucian Lungoci.
Reprezentanții Ministerului Transporturilor și cei ai autorităților locale, întâlnire la Constanța pe tema trenului metropolitan
Temele discuției au fost prezentarea oportunităților pe care investițiile în infrastructura feroviară prin implementarea proiectelor de tren metropolitan le poate aduce dezvoltării locale în zona metropolitană Constanța și modalitățile prin care autoritățile locale pot demara procedurile de aplicare pentru finanțarea din fonduri europene a acestor proiecte. Reprezentații din Minister au prezentat inclusiv ghidul cu indicatorii și pașii de urmat pentru aplicarea la acest tip de proiecte. Trenurile metropolitane reprezintă o componentă importantă a strategiei de dezvoltare a infrastructurii feroviare până în 2027 iar finanțarea de care poate beneficia României, pentru investiții de acest tip este de 1,5 miliarde euro. În cadrul acestei finanțări 85% din valoarea proiectelor este suportata din fonduri europene și încă 13% din bugetul de stat.
Contribuția bugetelor locale este minimă, doar 2% din valoarea proiectelor. Termenul de depunere a proiectelor este iunie 2025, așadar un termen suficient pentru că autoritățile locale să ia o decizie în acest sens și să pregătească documentația.
,,Avem aceste fondurile europene destinate României pentru construcția de trenuri metropolitane. Acești bani nu se pot folosi la altceva, sunt doar pentru investiții feroviare, sunt nerambursabili și dacă nu îi luăm, îi pierdem. Nu suntem singura zonă metropolitană interesată de investiții în trenurile metropolitane. Oradea, Brașov, Timișoara, Iași și-au exprimat deja dorința de a aplica pentru aceste proiecte, ei au și făcut câțiva pași instituționali în acest sens, au fost semnate diferite acorduri. De Cluj nu are sens să mai vorbim, sunt mult înaintea tuturor. Alocarea fondurilor se va face în sistemul primul venit – primul servit. Este mare păcat ca la Constanța să nu profităm de această oportunitate cu atât mai mult cât analiza făcută la Ministerul Transporturilor ne plasează pe locul 5 în topul celor 42 de zone metropolitane din punct de vedere al priorității. Suntem în categoria de favoriți. Știm cu toții ca transportul public mai ales în zona metropolitană lasă de dorit, e nevoie de îmbunătățire, e nevoie de o alternativă, cu atât mai mult cu cât acest sistem de transport nu vine să înlocuiască transportul public rutier, ci vine să completeze și să crească mobilitatea urbană și periurbană. De ce să nu avem și alternativă la transportul cu microbuzul, cu atât mai mult cu cât avem infrastructură de căi ferate în stare foarte bună. Prin aceste proiecte se pot solicita banii europeni pentru modernizarea liniilor de cale ferată, pentru asemănarea stațiilor, achiziția de material rulant, etc. Sunt 600 milioane de euro care stau acolo, iar Constanța trebuie doar să întindă mana și sa ia cât are nevoie...pentru tren metropolitan. Despre avantajele acestuia pot să vă spun doar atât: este mai rapid, timpul de călătorie este predictibil, iar călătoria este mai în siguranță, este mai ieftin, este mai comod, este mai prietenos cu mediul”, a spus Cristina Rizea.
„M-am bucurat să văd că există un semnal pozitiv din partea autorităților locale din zona metropolitană participante la această întâlnire. M-am bucurat să îl aud, din nou, pe domnul viceprimar Ionuț Rusu, reamintind tuturor că se dorește tren metropolitan la Constanța. Acum urmează ca dumnealor, ca reprezentanți ai fiecărui UAT să ducă mai departe mesajul în comunitățile lor și să înceapă să lucreze împreună instituțional pentru că, lucru important, acest proiect trebuie să fie unul comun. Eu nu mă opresc aici, trenul metropolitan este un proiect de suflet, pentru mine. Voi fi oricând la dispoziția oricui are nevoie de ajutor, voi tine în continuare legătură cu cei din minister, cu primăriile, cu colegii parlamentari și mi-ar plăcea ca peste 5 ani, în momentul în care vom celebra 150 de ani de la alipirea Dobrogei la România să putem spune că am marcat acest moment deosebit important cu o lucrare de seamă: inaugurarea trenului metropolitan Constanța.”, a continuat Rizea.
Avem banii pentru trenul metropolitan
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.