Investigațiile care ajută la diagnosticul bolii Alzheimer
Investigațiile care ajută la diagnosticul bolii Alzheimer
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBoala Alzheimer este cel mai frecvent tip de demență și se caracterizează printr-o evoluție progresivă și un declin continuu al funcțiilor cognitive. Simptomatologia poate varia de la un pacient la altul, însă printre primele semne ale bolii se numără uitarea unor evenimente sau conversații recente și dificultățile de orientare în timp și spațiu. Odată cu progresia bolii, simptomele se agravează până la tulburări severe de memorie, schimbări ale personalității și ale comportamentului, ceea ce îl face pe pacient să își piardă capacitatea de a-și mai desfășura activitățile obișnuite.
Boala Alzheimer nu poate fi vindecată, dar sunt indicații că ar putea fi prevenită sau măcar întârziată, prin modificarea stilului de viață, alimentația fără excese și efectuarea de exerciții fizice regulate. Tratamentele existente în prezent sunt doar simptomatice, fără a avea vreun impact asupra progresiei bolii.
Diagnosticul bolii Alzheimer este unul de excludere, adică se face excluzând alte cauze care ar putea avea aceleași manifestări clinice. În acest sens, sunt mai mulți pași de parcurs. Pe lângă anamneza foarte amănunțită, diagnosticarea acestei afecțiuni necesită o serie de analize medicale și investigații imagistice specifice, acestea din urmă având un rol important în evaluarea, diagnosticarea și monitorizarea bolii Alzheimer. Principalele metode imagistice se bazează pe examenul RMN. Rezonanța magnetică funcțională și tractografia sunt două tehnici imagistice foarte moderne utilizate cu succes în evaluarea bolii Alzheimer.
RMN funcțional are un rol important în evaluarea activității neuronale și în cartografierea funcționalității scoarței cerebrale. Astfel, poate fi stabilită integritatea funcțională a unor arii cognitive ce au legătură, spre exemplu, cu memoria, capacitatea de orientare în timp și spațiu, focalizarea și menținerea atenției asupra unui lucru sau eveniment.
Tractografia se recomandă în diagnosticarea precoce, monitorizarea și alegerea unei abordări terapeutice corecte a afecțiunii. Această tehnică neuroimagistică modernă se realizează cu ajutorul imagisticii prin rezonanță magnetică și are un rol esențial în identificarea și evaluarea grupărilor de fibre nervoase ale materiei albe din creier, prin intermediul cărora se face transferul de informații între regiunile creierului. Astfel, se obțin imagini tridimensionale în care pot fi observate chiar și cele mai mici modificări în ceea ce privește degenerarea structurilor nervoase, scrie stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.