Italianul Maurizio Piccin nu va construi mastodontul cu 18 etaje pe ”moșia” din Faleză Nord!
Italianul Maurizio Piccin nu va construi mastodontul cu 18 etaje pe ”moșia” din Faleză Nord!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestInvestitorul italian care a îngrădit un teren din Faleză Nord, pe strada Unirii numărul 10, acolo unde intenționa să construiască un mastodont cu 18 etaje, nu are voie să construiască. Magistrații au anulat Planul Urbanistic de Detaliu. Decizia nu e definitivă. Proprietarul terenului aflat în buza mării este SC Total Financial Consulting SRL, administrată de un italian, Piccin Maurizio.
”Respinge excepţia prescripţiei dreptului la acţiune invocată de intervenienta Total Financial Consulting SRL, ca neîntemeiată. Admite acţiunea. Admite cererea de intervenţie accesorie în interesul reclamanţilor formulată de intervenienta Asociaţia „Constanţa Altfel”. Dispune anularea Hotărârii Consiliului Local al Municipiului Constanţa nr. 100/28.02.2005 privind aprobarea documentaţiei Plan Urbanistic de Detaliu - Imobil 2S+P+18E locuinţe şi restaurant, str. Unirii nr. 10, pe terenul în suprafaţă de 2950 mp proprietate particulară SC Alcor Merchant SRL. Cu recurs în termen de 15 zile de la comunicare. Cererea de recurs se depune la Tribunalul Constanţa. Pronunţată astăzi, 03.11.2022, prin punerea soluţiei la dispoziţia părţilor de către grefa instanţei„, se arată în minut instanței.
Trebuie precizat faptul că, în 2005, Alcor Merchant SRL a elaborat Planul Urbanitic de Detaliu pentru o construcție ce urma să fie edificată pe acest teren din Faleză Nord, la doar un an după ce a obţinut terenul în suprafaţă de 2950 mp.PUD-ul prevedea construcţia unui imobil 2S+P+18E locuinţe şi restaurant pe strada Unirii nr.10, pe terenul in supra faţă de 2950 mp, proprietate particulară SC Alcor Merchant SRL, deţinută de soţii Cristian şi Oana Bârcă, şi italianul Piccin Maurizio.Potrivit PUD, se propunea construirea unui bloc cu apartamente cu regim de înălțime de S1+S2+P-+-18 E cu restaurant panoramic la ultimul etaj şi un corp de clădire SI+S2+P parţial având funcţiunea garaj şi sala de sport. Acelaşi PUD a primit aviz favorabil în comisiile de specialitate ale Consiliului Local.
Din cauza crizei economice, proiectul din Faleză Nord a fost „cedat” partenerului italian, ce deţine firma SC Total Financial Consulting SRL. Deocamdată, italianul a obținut autorizația doar pentru împrejmuire, nu și pentru construire, după cum ne-au confirmat reprezentanții primăriei. Însă, dacă vor începe lucrările, se preconizează un război lung cu investitorul, în contextul în care constănţenii din zonă anunţă că vor bloca proiectul. De punctat faptul că, în 2012, societatea SC Alcor Merchant SRL se lăuda pe facebook cu mega proiectul realizat la o distanță de 50 de m de plajă, despre care spunea că este o clădire rezidențială. Proiectul a fost intitulat „Solaris Tower Constanța”, urmând ca, cel mai probabil, să-și păstreze titulatura.
Soţii Bârcă, care administrează Alcor Merchant SRL, mai deţin şi alte firme, printre care Alcor Construct, ce s-a implicat în proiectul lui Radu Mazăre, ”Locuinţe pentru tineri pe Baba Novac”, însă care s-a retras, ulterior.
Societatea Alcor Construct este în procedură de faliment din 2011, acţiunea fiind depusă pe rolul Tribunalului Constanţa în 2010. Printre creditorii care s-au înscris în masa credală este şi consilierul Alexandru Bogdan Bola, în prezent șeful ABADL Constanța, ce se află pe lista celor care au plătit parţial sau integral apartamentele de la Orion, ridicat de Alcor Construct, dar nu au mai intrat în posesia lor din cauza falimentului Alcor Construct.
Ar putea rămâne și fără teren
Într-un alt proces, Statul Român și ABADL revendică terenul cu pricina. Pe 17 octombrie, judecătorii au admis cererea de sesizare a Curţii Constituţionale cu excepţia de neconstituţionalitate a dispoziţiilor art. 3 alin. 1 şi pct. 32 din Anexa nr. 1 a Legii nr. 107/1996, a art. 6 alin. 2 lit. d şi e, art. 7, art. 9 alin. 1 din O.U.G. nr. 202/2002, raportat la art. 44, art. 120 si art. 136 din Constituţie.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.