Jens Stoltenberg: Rusia ar trebui să-și retragă forțele din Ucraina, Georgia și Moldova
Jens Stoltenberg: Rusia ar trebui să-și retragă forțele din Ucraina, Georgia și Moldova
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSecretarul general al NATO, Jens Stoltenberg, a cerut Rusiei, miercuri seară, să-și retragă forțele din Ucraina, Georgia și Republica Moldova. Acesta a formulat propunerile Alianței pentru restabilirea legăturilor dintre NATO și Rusia.
„Cerem din nou Rusiei să detensioneze imediat situația. NATO a compus astăzi propunerile scrise pentru Rusia. Am făcut acest lucru în paralel cu SUA”.
Acesta a subliniat principalele trei arii în care NATO consideră că există „loc pentru progrese”.
„Relațiile NATO-Rusia. Rusia a tăiat relațiile diplomatice cu NATO, care ne îngreunează dialogul. Ar trebui să restabilim birourile din Moscova și Bruxelles. Ar trebui să folosim canalele pentru comunicare existente dintre armate pentru a promova transparența și a reduce riscurile și să folosim o linie civilă în caz de urgențe.
Securitatea europeană, inclusiv situația din Ucraina. Suntem pregătiți să ascultăm îngrijorările Rusiei și să ne angajăm într-o conversație reală despre cum să menținem și să întărim principiile fundamentale ale securității europene la care ne-am înscris cu toții, începând cu Acordurile de la Helsinki. Aceasta include dreptul ca fiecare națiune să aleagă propriile condiții de securitate.
Rusia ar trebui să se abțină de la o poziție de forță coercitivă, retorica agresivă și activitățile maligne direcționate împotriva Aliaților și a altor națiuni.
Rusia ar trebui de asemenea să-și retragă forțele din Ucraina, Georgia și Moldova, acolo unde sunt desfășurați fără consimțământul țărilor respectie, iar toate părțile ar trebui să se angajeze constructiv în eforturile de a aplana conflictele, inclusiv prin formatul Normandia.
În al treilea rând, reducerea riscurilor, transparența și controlul armelor.
Istoria a arătat că angajamentul în aceste probleme poate oferi o securitate adevărată pentru toată lumea. Așa că avem nevoie de măsuri practice care vor face o diferență reală.
Aliații sunt pregătiți să se întâlnească cât de curând posibil.
În toate eforturile noastre, continuăm să ne coordonăm de aproape cu Ucraina, precum și cu alți parteneri NATO, inclusiv Finlanda, Suedia, Georgia și, desigur, UE.
NATO este o Alianță defensivă și nu căutăm o confruntare. Însă nu putem și nu vom face compromisuri de la principiile pe baza cărora se află securitatea Alianței noastre și securitatea din Europa și America de Nord.
Rămânem angajați pe deplin la tratatul nostru fondator și la angajamentul nostru colectiv încadrat în Articolul 5.
Vom lua toate măsurile necesare pentru a apăra și proteja toți Aliații”, a declarat Secretarul General al NATO, Jens Stoltenberg.
Declarațiile șefului NATO vin ca urmare a cererilor Rusiei ca Alianța să-și retragă forțele armate din România și Bulgaria și să revină la granițele de dinainte de 1997.
Secretarul de stat american Antony Blinken a anunţat miercuri că SUA au transmis răspunsurile scrise la cererile Rusiei privind garanţiile de securitate, ca parte a negocierilor pentru evitarea unei escaladări militare ruse împotriva Ucrainei, şi a subliniat că nu va exista nicio schimbare în politica uşilor deschise a Washingtonului privind NATO.
Moscova a formulat în decembrie către Washington o serie de cereri cu privire la arhitectura de securitate europeană, solicitând în special excluderea oricărei noi extinderi a NATO către Est, mai ales către Ucraina, încetarea cooperării Alianţei cu statele din fostul bloc sovietic şi renunţarea la manevrele şi desfăşurările de trupe ale NATO în statele care au aderat la această alianţă după 1997.
Consultările dintre Moscova şi Washington începute pe 10 ianuarie asupra acestor solicitări nu au condus la o înţelegere, în timp oficialii occidentali au calificat drept inacceptabile cererile Moscovei, pe care au ameninţat-o cu sancţiuni dure dacă atacă Ucraina, la frontiera căreia sunt concentrate importante efective militare ruseşti, scrie digi24.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.