Judecătorul Marian Budă, noul preşedinte al Consiliului Superior al Magistraturii
Judecătorul Marian Budă, noul preşedinte al Consiliului Superior al Magistraturii
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestJudecătorul Marian Budă a fost ales, joi, în funcţia de preşedinte al Consiliului Superior al Magistraturii (CSM). Decizia a fost luată cu 10 voturi "Da", cinci "Nu" şi două voturi "Nule".
Marian Budă a fost validat în luna ianuarie de Plenul Senatului în calitate de membru interimar al CSM, până la alegerea unui nou membru, ca urmare a pensionării judecătorului Mariana Ghena, care deţinea această funcţie, scrie Agerpres.
Pe 16 decembrie anul trecut, judecătorul Bogdan Mateescu, actualul preşedinte al Consiliului, a fost votat interimar în această funcţie, după ce Secţia pentru judecători a CSM a respins candidaturile depuse de Gabriela Baltag şi Andrea Chiş.
Mai mulţi membri ai Consiliului au contestat decizia lui Bogdan Mateescu prin care s-a propus interimar la şefia CSM, judecătoarele Gabriela Baltag şi Andrea Chiş cerându-i demisia.
La aceeaşi dată, procurorul Nicolae Solomon a fost ales în funcţia de vicepreşedinte al CSM.
CSM are în componenţă 19 membri: nouă judecători şi cinci procurori aleşi de magistraţi în adunările generale ale instanţelor şi parchetelor, doi reprezentanţi ai societăţii civile aleşi de Senat şi trei membri de drept - ministrul Justiţiei, preşedintele ICCJ şi procurorul general al României. Mandatul membrilor aleşi este de şase ani, fără posibilitatea reînvestirii.
Potrivit Constituţiei şi Legii 317/2004 privind CSM, Consiliul este condus de un preşedinte, ajutat de un vicepreşedinte, care fac parte din secţii diferite, pentru un mandat de un an, care nu poate fi reînnoit.
Au dreptul să candideze doar cei nouă judecători şi cinci procurori aleşi în adunările generale ale instanţelor şi parchetelor. Nu pot candida la funcţiile de preşedinte şi vicepreşedinte membrii de drept ai CSM şi reprezentanţii societăţii civile.
Conducerea CSM este aleasă prin votul membrilor plenului, iar dacă preşedintele este judecător, vicepreşedintele trebuie să fie procuror şi invers.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.