Klaus Iohannis a sesizat la CCR neconstituționalitatea din Legea fondului funciar
Klaus Iohannis a sesizat la CCR neconstituționalitatea din Legea fondului funciar
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreședintele României, Klaus Iohannis, a trimis vineri, 19 iulie 2024, Curții Constituționale, o sesizare de neconstituționalitate asupra Legii pentru modificarea art. 24 alin. (3) din Legea fondului funciar nr. 18/1991.
În temeiul dispozițiilor art. 146 lit. a) din Constituție și ale art. 15 din Legea nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, cu modificările și completările ulterioare, Iohannis a formulat pe baza mai multor aspecte de neconstituționalitate, atât extrinseci, cât și intrinseci o sesizare.
Aspecte de neconstituționalitate extrinsecă
Președintele Iohannis spune că modificările asupra legii în Camera Deputaților au generat schimbări majore față de forma originară adoptată de Senat, ceea ce încalcă principiul bicameralismului. Acesta evidențiază că forma finală a legii introduce noi clauze și drepturi, fără o motivare obiectivă și fără respectarea procedurilor de legiferare stabilite.
Președintele argumentează că titlul legii nu înfățișează conținutul acesteia, încălcând art. 1 alin. (5) și art. 147 alin. (4) din Constituție, precum și normele de tehnică legislativă prevăzute de Legea nr. 24/2000.
Aspecte de neconstituționalitate intrinsecă
Legea îngăduie constituirea dreptului de proprietate privată asupra terenurilor aflate în proprietatea publică a statului sau a unităților administrativ-teritoriale, fără a ține cont procedurile de dezafectare din domeniul public.
Președintele susține că legea conține termeni obscuri și condiții divergente, care pot genera aplicări neunitare și pot afecta securitatea raporturilor juridice.
Astfel, președintele Klaus Iohannis cere Curții Constituționale să declare neconstituțională Legea pentru modificarea art. 24 alin. (3) din Legea fondului funciar nr. 18/1991, pe motiv că aceasta nu respectă mai multe prevederi ale Constituției României.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.