Klaus Iohannis îl duce pe premierul Belgiei, aflat în vizită în România, la Baza Kogălniceanu
Klaus Iohannis îl duce pe premierul Belgiei, aflat în vizită în România, la Baza Kogălniceanu
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreședintele Klaus Iohannis a spus, marți, după întâlnirea cu premierul Regatului Belgiei, Alexander De Croo, că trebuie întărită prezența NTO pe flancul estic.
Klaus Iohannis
"Îmi face o deosebită plăcere să salut prezența la București a Prim-Ministrului Regatului Belgiei, domnul Alexander De Croo. Welcome, dear Alexander!
Această vizită reflectă solidaritatea europeană și aliată într-un moment în care situația de securitate este profund afectată de războiul declanșat de Federația Rusă împotriva Ucrainei.
Pe aceeași linie a solidarității și unității se înscrie, de altfel, și prezența la Constanța a contingentului belgian desfășurat în cadrul Forței de Răspuns a NATO, alături de alte forțe aliate. Această contribuție este parte a măsurilor NATO de consolidare a posturii de descurajare și apărare și a securității Flancului Estic al Alianței.
Îi mulțumesc domnului Prim-ministru De Croo pentru această susținere a țării noastre, precum și a securității colective aliate. Mâine vom avea ocazia să vizităm împreună, la baza Mihail Kogălniceanu, trupele belgiene și ale altor aliați care sprijină acest efort.
În cadrul consultărilor de astăzi, am discutat perspectivele noastre naționale legate de evoluția crizei din Ucraina și impactul său multidimensional, precum și răspunsul statelor noastre și al organizațiilor din care facem parte.
În contextul crizei umanitare provocate de agresiunea armată a Federației Ruse, am evidențiat demersurile complexe ale României în sprijinul celor peste 720.000 de refugiați ucraineni care au trecut până acum granița în țara noastră.
De asemenea, am prezentat rezultatele foarte bune ale activității hub-ului de la Suceava, prin care asistența umanitară internațională este transferată în Ucraina.
În plan securitar, am evidențiat că este necesară implementarea rapidă a recentelor decizii adoptate la Summitul extraordinar al Alianței, în special crearea Grupului de Luptă în România.
Consolidarea echilibrată, pe termen lung, a posturii de apărare și descurajare a NATO pe întregul Flanc Estic, ca reacție la agresiunea Rusiei, trebuie accelerată. Este clar că avem nevoie de o apărare unitară, coerentă și mai puternică pe Flancul Estic pentru a avea o descurajare mai eficace, în special la Marea Neagră.
Totodată, în discuția noastră, am evidențiat că avem nevoie de un nou Concept Strategic al NATO, care trebuie să reconfirme apărarea colectivă ca sarcină fundamentală prioritară a Alianței și să menționeze explicit că Rusia este principala amenințare la adresa securității NATO.
În același timp, este esențial să consolidăm reziliența strategică a noastră, a Aliaților, precum și pe cea a partenerilor noștri, în special a celor mai vulnerabili, cum sunt Republica Moldova și Georgia.
În acest context, am subliniat susținerea deplină a României pentru Republica Moldova, pentru parcursul său european, și am atras atenția asupra sprijinirii sale ferme și imediate în gestionarea fluxurilor crescute de refugiați cu care această țară se confruntă, alături de multiple alte provocări.
Trebuie să asigurăm un sprijin substanțial și coerent pentru Republica Moldova, de natură politică, financiară și logistică, precum și în privința securității energetice. Mă bucur, domnule Prim-ministru, că de la București veți merge direct la Chișinău pentru discuții aprofundate în acest sens.
Am abordat și tematica securității energetice la nivel european și suntem de acord în ceea ce privește eliminarea cât mai rapidă a dependenței energetice de Federația Rusă, precum și nevoia atenuării impactului prețurilor ridicate la energie asupra consumatorilor.
Am convenit, totodată, continuarea dialogului bilateral asupra modalităților de creștere a siguranței în aprovizionarea cu energie a pieței europene, dar și asupra măsurilor de protejare a cetățenilor europeni în contextul volatil al pieței energiei.
În planul relațiilor bilaterale, am subliniat interesul comun pentru consolidarea dialogului politic și a cooperării economice și sectoriale și am exprimat apreciere pentru abordarea constructivă a autorităților belgiene în relația cu comunitatea românească, a cărei contribuție la dezvoltarea relațiilor bilaterale și a ambelor state este semnificativă.
Închei mulțumindu-i domnului Prim-Ministru De Croo pentru discuțiile consistente pe care le-am avut în această după-amiază", a spus Klaus Iohannis, scrie stiripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.