Legătura dintre depresie și bolile de inimă
Legătura dintre depresie și bolile de inimă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestLegătura dintre depresie și anxietate este cunoscută de către specialiști de foarte mult timp, iar cercetările recente sugerează o legătură tot mai strânsă între cele două. Cel puțin un sfert dintre persoanele cardiace suferă de depresie, iar adulții cu depresie ajung, adesea, să dezvolte o afecțiune cardiovasculară. În pofida tuturor corelațiilor descoperite între cele două boli, oamenii de știință nu au reușit să găsească un motiv clar în spatele acestei legături, scrie doc.ro.
În prezent, se cunosc suficient de multe informații care ar putea justifica conexiunea dintre depresie și anxietate, dar este nevoie de studii clinice de lungă durată pentru a stabili adevărul. Există multe întrebări în jurul acestei legături: poate fi depresia un factor de risc pentru boala de inimă sau un semnal de alarmă deoarece persoanele deprimate adoptă comportamente de risc care sunt asociate cu afecțiunile cardiovasculare? De asemenea, există posibilitatea ca depresia să fie un eveniment secundar, declanșat de trauma unor probleme de sănătate grave, precum operația pe cord deschis?
Experții subliniază importanța găsirii unor răspunsuri urgente, având în vedere că, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, 350 milioane de persoane suferă de depresie pe plan global, în timp ce 17.3 milioane de persoane mor în urma unei afecțiuni cardiovasculare, în fiecare an, fiind cauza principală de deces în lume. Vestea promițătoare este, însă, că cercetările avansează în acest sens, odată cu nivelul de informare publică asupra acestor riscuri asociate de sănătate.
Simptomele depresiei pot indica evoluția bolilor cardiace
Legătura dintre depresie și bolile de inimă s-a descoperit odată cu îmbunătățirea metodelor de diagnostic utilizate de către cadrele medicale, atât de psihologi, cât și de cardiologi. Potrivit specialiștilor de la Indiana University-Purdue University Indianapolis (IUPUI), în decursul ultimilor 30 de ani s-a strâns o cantitate considerabilă de informație epidemiologică care susține faptul că simptomele depresive pot fi un indicator în ceea ce privește evoluția afecțiunii cardiace.
În plus, datele sugerează că, spre deosebire de persoanele care nu suferă de depresie, adulții depresivi au un risc cu 64% mai crescut de a dezvolta o afecțiune cardiovasculară, în timp ce pacienții cardiaci și depresivi prezintă un risc cu 59% mai mare de a suferi de un atac vascular în viitor, cum ar fi un infarct sau stop respirator.
Poate fi depresia un factor declanșator al bolii de inimă sau este un factor de risc de sine stătător?
Specialiștii nu pot oferi un răspuns concludent, deoarece aproape toate informațiile deținute până în prezent provin din studii observaționale și nu clinice. Aceștia susțin, în schimb, că persoanele cu simptome depresive puternice sunt mai expuse riscului de boli cardiovasculare, iar această asociere pare să fie, în mare parte, independentă de alți factori de risc specifici afecțiunilor inimii. Cu toate acestea, depresia pare să afecteze rata de risc în mod similar cu ceilalți factori cunoscuți, precum colesterolul mărit, hipertensiunea, fumatul și obezitatea.
Pentru a stabili o legătură de tip cauză-efect între depresie și afecțiunile cardiovasculare, oamenii de știință au nevoie de date preluate din studii clinice care să arate, în mod clar, faptul că prin tratarea depresiei se reduce riscul de dezvoltare a unei afecțiuni cardiovasculare în viitor. Cu alte cuvinte, se impune necesitatea unor studii pe felul în care tratamentul depresiei ar putea preveni boala de inimă, la fel cum scăderea nivelului de colesterol sau al tensiunii arteriale ajută în acest sens.
Potrivit unui studiu1 din 2014, prin tratarea depresiei de la primele simptome, înaintea dezvoltării unei afecțiuni cardiovasculare, se poate scădea riscul unui atac de cord cu aproape jumătate. În baza acestui studiu se demarează, în prezent, un studiu clinic, în speranța găsirii unui răspuns clar în raportul de cazualitate dintre depresie și afecțiunile cardiovasculare. De asemenea, Asociația Americană a Inimii face front comun cu cercetătorii de la Universitatea din Indianapolis, încurajând tinerii depresivi sau cu tulburare bipolară să caute ajutor specializat pentru a evita bolile de inimă, care pot apărea devreme în viață, dar și pe medicii responsabili să monitorizeze cu atenție acești pacienți pentru a observa simptomele din timp și a lua acțiune.
Pronosticul este la fel de îngrijorător și pentru pacienții vârstnici, care suferă, deja, de afecțiuni cardiovasculare. Cercetătorii au descoperit faptul că depresia poate înrăutăți pronosticul, iar persoanele diagnosticate cu o boală de inimă au, de asemenea, un risc foarte mare de depresie. Așadar, prevalența depresiei în rândul pacienților cardiaci se afă undeva între 20% și 30%. Mai multe cercetări indică faptul că pacienții cardiaci au un risc dublu de deces dacă sunt diagnosticați, ulterior, și cu depresie, de aceea depresia este considerată un indicator major de deces în primii 10 ani de la diagnosticul de afecțiune cardiovasculară.
Cu toate acestea, cercetătorii sunt încrezători în faptul că depresia este, într-adevăr, un factor de risc independent pentru morbiditatea cardiacă și mortalitatea la pacienții cu boli de inimă, dar trebuie avut în vedere faptul că depresia este strâns legată de alți factori de risc, precum fumatul, deci este dificil de separat, în totalitate, de alte cauze specifice.
Cu alte cuvinte, pacienții cardiaci și depresivi au cea mai crescută rată de risc, atât pentru deces, cât și pentru episoade cardiovasculare repetate. Oamenii de știință sunt de acord în privința faptului că, deși fenomenul nu este complet cunoscut și înțeles, există numeroase posibilități de explicare a acestuia.
Una dintre acestea, cea unanim acceptată, se referă la biologia depresiei, adică la disfuncțiile sistemului nervos autonom, alături de nivelul crescut de cortizol și alți markeri de inflamație. Există și numeroase explicații de ordin comportamental care sunt plauzibile, precum proasta aderență la un regim alimentar sănătos, lipsa exercițiului fizic sau fumatul, toate fiind asociate cu depresia, cu sau fără prezența unei boli cardiovasculare.
Așadar, în timp ce există numeroase posibilități de explorat, este important pentru pacienții depresivi și cardiaci să ia anumite măsuri de precauție, printre care:
Consultarea unui medic psiholog, pentru a explora opțiunile de tratament ale depresiei.
Menținerea unui stil de viață echilibrat, printr-o dietă sănătoasă și exercițiu fizic regulat.
Întreținerea sănătății inimii cu ajutorul unor suplimente pe bază de acizi grași Omega-3, EPA și DHA de calitate.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.