Liderii Alianţei Dreapta Unită susţin că vor promova criteriul meritocraţiei în numirile în funcţii publice
Liderii Alianţei Dreapta Unită susţin că vor promova criteriul meritocraţiei în numirile în funcţii publice
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestReprezentanţii organizaţiilor judeţene ale Partidului Mişcarea Populară (PMP), Forţa Dreptei (FD) şi Uniunea Salvaţi România au prezentat, într-o conferinţă de presă, priorităţile Alianţei Dreapta Unită Mureş, una dintre acestea fiind promovarea principiului meritocratic în numirile în funcţiile publice.
Preşedintele Forţa Dreptei Mureş, Mihai-Dan Farcaş, a declarat că Alianţa Dreapta Unită va promova meritocraţia în numirile în funcţiile publice, cu referire strictă la posturile care sunt ocupate prin decizia conducătorilor de instituţii, nu la funcţiile ocupate prin concurs sau prin alegeri.
"Avem multe proiecte împreună pe care le dezbatem, multe acţiuni pe care le vom pune în vedere în următoarele luni (...) Acum câteva zile am şi stabilit în cadrul alianţei cum vom sprijini şi ce vom face în privinţa meritocraţiei, nu doar de formă, de a vorbi despre ea. Nu doar o fanfaradă aruncată în faţă doar pentru urechile celor slabi de înger, care încă mai cred poveştile vechii clase politice, ci meritocraţia oamenilor cinstiţi şi harnici. Cei care au fost descurajaţi de 34 de ani să se implice nu doar în politică, dar să se implice în a corecta direcţiile greşite ale instituţiilor, instituţii care sunt arestate politic, instituţii în care nu cred că s-a făcut de mult timp o radiografie a funcţiilor care, numite fiind politic, îngreunează dezvoltarea, îngreunează cooperarea", a declarat Mihai-Dan Fărcaş.
Fărcaş a precizat că această competiţie pentru desemnarea celor care vor ocupa funcţiile respective este deschisă tuturor oamenilor oneşti, buni şi competenţi, nu doar membrilor de partid.
La rândul său, deputatul USR Mureş Adrian Giurgiu a afirmat că această construcţie politică se doreşte să fie o alternativă la ceea ce oferă în prezent partidele aflate în arcul guvernamental.
"Am lansat această construcţie şi la Mureş, dar şi la nivel naţional, pentru că nu se mai poate, nu se mai poate cu PSD şi PNL, care i-au minţit pe români de 30 de ani. Mai ales PNL, care a ieşit în stradă şi a zis 'noi votăm, o să fim împotriva PSD-ului'. Şi-au făcut campanie cu asta şi după ce i-au minţit pe români, au ajuns să fie remorca PSD-ului şi să fure cot la cot cu ei (...) Tocmai de asta am lansat această alianţă şi pentru că putem să facem România bine, putem să o punem pe o cale europeană, putem să atragem acele fonduri europene de care România are nevoie şi care să ajungă la fiecare familie din România. Vorbim aici şi de ferme mici, de sistem de educaţie, sistem de sănătate. Pentru că noi în acest moment simţim de la PSD şi PNL doar responsabilităţi europene, inflaţie, taxe, dar nu simţim că suntem cetăţeni cu adevărat europeni", a declarat deputatul Adrian Giurgiu.
Vicepreşedintele PMP, Marius Paşcan, a menţionat că Alianţa Dreapta Unită Mureş este o construcţie politică naturală, menită să demonstreze că ideologia de dreapta există în România.
"Dreapta este aici pentru că nu mai există dreapta în România. Câtă vreme PNL s-a predat la PSD, a lăsat un loc liber, aproape un vid politic pe această zonă a dreptei, pe care există aceste trei partide care în mod natural s-au unit, şi-au unit forţele, şi-au unit proiectele, îşi vor uni faptele pentru a demonstra că n-a murit dreapta în România, nici în judeţul Mureş, odată cu PNL. Şi vreau să panoramăm împreună, să facem un exerciţiu de logică, de analiză pentru a vedea cum stăm, pornind de la judeţul Mureş. În judeţul Mureş, PSD este predat total la UDMR (...) PSD reacţionează la comandă la vot politic supus total, aservit intereselor UDMR (...) UDMR se află la guvernare cu PSD şi PNL în judeţul Mureş. Dacă vreţi o opoziţie reală în acest judeţ, opoziţia faptelor constructive, priviţi în această direcţie a Dreptei Unite. Aici este opoziţia şi aici este dreapta de care România are nevoie", a spus Marius Paşcan.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.