Lungmetrajul românesc Spre Nord, selectat în competiţia Orizzonti a Festivalului de Film de la Veneţia
Lungmetrajul românesc Spre Nord, selectat în competiţia Orizzonti a Festivalului de Film de la Veneţia
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDirectorul artistic al Festivalului de Film de la Veneţia (31 august - 10 septembrie), Alberto Barbera, a anunţat lineup-ul celei de-a 79-a ediţii, care se va deschide cu „White Noise” de Noah Baumbach. Lungmetrajul românesc „Spre Nord/ To The North”, de Mihai Mincan, a fost selectat în competiţia Orizzonti, scrie Variety, potrivit news.ro.
În lineup au fost incluse filme de Darren Aronofsky, Laura Poitras, Olivia Wilde, Alejandro G. Iñárritu, Florian Zeller.
„Spre Nord”, debutul în lungmetraj al regizorului Mihai Mincan, va fi prezentat în premieră la cea de-a 79-a ediţie a Festivalului Internaţional de Film de la Veneţia în cadrul secţiunii „Venice Orizzonti” dedicată filmelor ce lansează noi trenduri estetice şi expresive în spaţiul cinematografic.
Inspirat din fapte reale, „Spre Nord” surprinde o parte a exodului uman, de după 1990, din ţările de est ale Europei. Vrăjiţi de „visul american”, mulţi tineri au decis atunci să-şi părăsească ţara, chiar şi cu riscul pierderii propriei vieţi, citează stiripesurse.ro.
Unul dintre aceştia este şi Dumitru, personajul român din Spre Nord, un tânăr care a încercat să traverseze Atlanticul clandestin, în 1996, la bordul unui cargobot.
Dumitru este descoperit, ascuns printre nişte containere metalice, de Joel, un marinar credincios filipinez. Ştiind că tânărul riscă să fie aruncat peste bord dacă va fi descoperit de căpitan şi ofiţeri, Joel intră într-un joc periculos de a-l salva, implicându-şi echipajul, credinţa în Dumnezeu şi deopotrivă, viaţa unui om nevinovat.
Cunoscut pentru documentarele Omul care a vrut să fie liber, Emigrant Blues: un road movie în 2 ½ capitole, Bondoc, regizorul Mihai Mincan declară: „În 2016 am avut ideea de a ecraniza un incident violent care avusese loc în mijlocul Oceanului Atlantic, pe un vas de tip cargo aflat în drum spre America. Deşi faptele din care Spre Nord s-a inspirat parţial se întâmplaseră la mijlocul anilor ’90, mi se părea că-mi spun multe despre lumea în care trăiam în prezent. Era o perioadă în care lumea se zbătea într-o combinaţie de frică şi ură. Efectele crizei economice abia încheiate se vedeau peste tot, în preţuri, şomaj şi salarii. Furia plutea în aer: în acel an, Europa a fost zguduită de trei atentate teroriste. Senzaţia generală era una de neajutorare, că viaţa ta e la mâna îngăduinţei şi milei altora, că visurile tale nu se pot îndeplini decât validate de cei care au puterea. Au trecut de atunci şase ani. Cred că selecţia de la Veneţia este o recompensă uriaşă a obsesiei unei întregi echipe de a-şi urma acele visuri on their own terms, dar şi o dovadă că lumea s-a schimbat prea puţin de atunci.”
Filmul este un thriller psihologic şi reprezintă una dintre cele mai ambiţioase producţii ale cinematografiei româneşti din ultimii ani. Proiectul este o coproducţie a cinci ţări: România prin compania deFilm (Alis - Crystal Bear şi Teddy Award Berlinale 2022, Golden Lynx – for The Best Documentary - Portugal 2022), Franţa (Remora Film), Grecia (Studio Bauhaus), Bulgaria (Screening Emotions) şi Republica Cehă (Background Films).
Producătorul Radu Stancu (Balaur, Ramona, Omul care a vrut să fie liber) ne spune că „Regizorul-scenarist Mihai Mincan a explorat rolul societăţii opresive şi căutarea nesfârşită a unei vieţi mai bune în scurtmetrajele şi documentarele sale anterioare. Experienţa mea de lucru cu Mihai, împreună cu povestea captivantă spusă de Spre Nord m-a făcut încrezător că lungmetrajul său de debut va avea premiera la un festival internaţional de vârf şi va dezvolta ulterior potenţialul comercial. Spre Nord a fost la propriu o adevărată călătorie, de la finanţare, la producţia lui, până la construcţia finală a filmului. Încă de la început, m-a atras să-l produc faptul că este inspirat din fapte reale care au rămas controversate şi îşi găsesc ecou în ceea ce se întâmplă şi astăzi în lume. Ne-am propus ca prin acest film să aducem si o noua viziune asupra filmului filmului românesc, sunetul şi imaginea să propună o experienţă inedită pentru spectator, să construiască şi să păstreze tensiunea filmului. Selecţia la Veneţia ne bucură şi validează efortul realizării unuia dintre cele mai ambiţioase filme româneşti din ultimul timp.”
Din distribuţie fac parte tânărul actor germano-român Niko Becker, Soliman Cruz, Bart Guingona, Olivier Ho Hio Hen (Stillwater), Alexandre Nguyen. Producţia aduce pe ecran o echipă de top: DOP - George Chiper-Lillemark (Imaculat, Touch Me Not), Sound designer - Nicolas Becker (Sound Of Metal - Oscar pentru Cel Mai Bun Sunet), Sound Mixer - Cyril Holtz (3 Premii Cesar, cel mai nou pentru The Sister Brothers), Muzica - Marius Leftărache, Alesandro Cortini, Nicolas Becker, Montaj - Dragoş Apetri.
Filmul a fost produs cu sprijinul finanţatorilor Centrul Naţional al Cinematografiei, Czech Film Fund, Bulgarian National Film Center, Région Île-De-France, Ekome - National Centre Of Audiovisual Media And Communication, Wavemaker Romania, Greek Film Centre, Ert S.A., Creative Europe Programme - Media Of The European Union, Televiziunea Română, Centre National Du Cinéma Et De L'image Animée, Angoa, Sedica şi Sacem, în asociere cu Arte/Cofinova 17, Avanpost Media, Best Friend Forever, Fulgurance Films şi Magiclab.
Distribuit în România de Follow Art Distribution (Loving Vincent, McQueen, Military Wives, Blue Moon, Străjerii Deltei, Imaculat), Spre Nord, un film despre un vis, un film despre limite şi bariere în călătoria către atingerea propriului Nord, ajunge din toamnă în cinematografele din ţară.
„White Noise”, cu Adam Driver, Greta Gerwig şi Jodie Turner-Smith, bazat pe romanul cu acelaşi nume din 1985 de Don DeLillo, va fi proiectat în competiţie şi marchează şi primul film Netflix care este prezentat la Veneţia în deschidere.
„Bones and All” de Luca Guadagnino, cu Timothée Chalamet şi Taylor Russell în rolul iubitorilor de canibali într-o călătorie prin America în anii 1980, se crede că, printre alte titluri, va concura şi pentru un Leu de Aur.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.