MAE: Gestionarea eficientă a fenomenului migraţiei, temă a reuniunii informale a miniştrilor de externe şi interne din statele UE
MAE: Gestionarea eficientă a fenomenului migraţiei, temă a reuniunii informale a miniştrilor de externe şi interne din statele UE
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestMinistrul Afacerilor Externe, Bogdan Aurescu, şi secretarul de stat pentru relaţia cu Parlamentul şi cooperare internaţională, Aurelian Păduraru, din cadrul MAI, au participat luni la reuniunea informală în format videoconferinţă a miniştrilor afacerilor externe şi a miniştrilor de interne din statele membre ale UE, având ca temă dimensiunea externă a migraţiei.
Potrivit unui comunicat al MAE, reuniunea a fost găzduită de Înaltul Reprezentant al UE pentru Afaceri Externe şi Politica de Securitate şi Vicepreşedinte al Comisiei Europene, Josep Borrell, împreună cu Eduardo Cabrita, ministrul afacerilor interne al Portugaliei, în calitate de Preşedinţie în exerciţiu a Consiliului UE.
"Dezbaterile au prilejuit o reflecţie referitoare la cele mai bune modalităţi de dezvoltare a unor parteneriate reciproc avantajoase cu state terţe şi cele mai eficiente metode de consolidare a coordonării între actorii UE relevanţi în vederea gestionării cât mai eficiente a fenomenului migraţiei. Statele membre au discutat şi despre instrumentele care pot fi mobilizate de UE pentru aprofundarea cooperării cu partenerii şi îndeplinirea obiectivelor urmărite în materie de migraţie", se arată în comunicat, scrie Agerpres.
Ministrul Aurescu a susţinut importanţa consolidării legăturii între dimensiunea internă şi cea externă a migraţiei, în acord cu abordarea integrată propusă în cadrul Noului Pact privind azilul şi migraţia, ca element fundamental pentru o gestionare eficientă şi durabilă a migraţiei.
Aurescu a salutat consolidarea, în ultimii ani, a capacităţii UE de a mobiliza numeroase instrumente şi politici, cum ar fi noul Instrument pentru Cooperare Internaţională, Vecinătate şi Dezvoltare al UE (NDICI), abordarea Team Europe, validată ca iniţiativă de succes a UE în gestionarea pandemiei de COVID-19, sau Noua Agendă pentru Mediterana.
Ministrul de Externe a subliniat că un aspect cheie în consolidarea angajamentului statelor de origine şi de tranzit şi în responsabilizarea acestora faţă de obiectivul dezvoltării de parteneriate cuprinzătoare, echilibrate şi funcţionale şi a susţinut că UE trebuie să acorde atenţie susţinută atât continentului african, printr-o cooperare intensificată cu Uniunea Africană, care a dezvoltat un cadru propriu privind migraţia, precum şi restului regiunilor afectate de migraţie, menţionând state ca Afganistanul şi Pakistanul, ca ţări-sursă, dar şi statele din Balcanii de Vest, ca regiune de tranzit.
"Discuţiile au reliefat şi rolul crucial al dezvoltării economice şi sociale în regiunile afectate de migraţie. În acest context, demnitarul român a accentuat nevoia de complementaritate între, pe de o parte, obiectivele politicilor privind migraţia şi, pe de altă parte, asistenţa internaţională pentru dezvoltare şi sprijin umanitar, despre care a arătat că trebuie să vizeze cauzele profunde ale migraţiei, prin sprijinirea unor domenii ca educaţie, tineret, crearea de locuri de muncă, schimbări climatice, sănătate etc", se menţionează în comunicat.
Ministrul Aurescu a arătat că asistenţa pentru dezvoltare a României ţine cont de realităţile din regiunile cele mai afectate, iar proiectele naţionale se axează pe educaţie, stabilizare şi reconstrucţie post-conflict şi a punctat că în anul 2020, de exemplu, România a crescut alocările de asistenţă pentru dezvoltare destinate Africii.
Potrivit sursei citate, România are ca prioritate transversală susţinerea potenţialului tinerilor, în 2020 fiind pus accentul pe proiecte educaţionale în Sahelul central, Uganda, Afganistan şi pentru refugiaţii rohingya.
Ministrul Bogdan Aurescu a concluzionat că discuţiile pe acest dosar complex trebuie continuate pentru a identifica modul cel mai eficient de coordonare între toţi actorii UE relevanţi - instituţii, state membre, agenţii europene - pentru a construi o abordare coerentă şi constructivă a consecinţelor profunde ale fenomenului migraţiei.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.