Mai mulți constănțeni au fost amendați pentru că au împiedicat recenzorii să facă recensământul
Mai mulți constănțeni au fost amendați pentru că au împiedicat recenzorii să facă recensământul
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest7 persoane din cele 89 amendate la nivel național în urma recensământului populației sunt din județul Constanța, arată datele Institutului Național de Statistică. Fiecare din cei 7 constănțeni a fost amendat cu câte 1.000 de lei, doi dintre aceștia împiedicând pur și simplu recenzorul să-și facă treaba.
Informațiile transmise de Institutul Național de Statistică (INS) sunt ciudate, în sensul în care indică o indulgență neobișnuită din partea statului pentru românii care au refuzat să fie recenzați. Astfel, INS a transmis pentru Economica.net faptul că 89 de persoane din toată țara cu fost amendate în total cu 125.300 lei pentru că au refuzat să răspundă sau au oferit informații incomplete, în condițiile în care numărul românilor care nu au vrut să participe la recensământ este de aproape 915.000.
“4,8% din numărul total al populaţiei rezidente nu a fost recenzată, iar acest procent reprezintă populaţia totală care nu a fost recenzată: persoane care au refuzat explicit sau tacit recenzarea, care nu au vrut să se autorecenzeze și nici să primească vizita recenzorului (populație necontactată)”, au răspuns pentru sursa citată oficialii INS.
915.000 de români au refuzat să participe la recensământ, doar 89 au fost amendați
Discrepanţa dintre numărul oficial al oamenilor care au refuzat să fie recenzaţi şi al celor amendaţi arată că nu a existat o practică unitară în ţară cu privire la aplicarea sancţiunilor în cadrul recensământului.
Așa se face că numai 89 din cei 915.000 de români care au refuzat să participe la recensământ au fost amendați conform legii, iar Constanța se numără printre cele județele cu cele mai multe persoane sancționate din cele 17 județe în care s-au aplicat aceste amenzi.
Șapte oameni au fost amendați cu câte 1.000 de lei la malul mării. Cinci persoane au fost amendate în baza literei b) a alineatului (1) al articolului 54 din OUG 19/2020, iar doi oameni – în temeiul literei a) de la acelaşi alineat.
Amenzile aplicate persoanelor fizice în cadrul recensământului s-au acordat în baza articolului 54, alineatul (1), litera a) sau b) din OUG 19/2020.
Articolul 54
(1) Constituie contravenții următoarele fapte săvârșite de către persoane fizice:
a) împiedicarea persoanelor implicate în acțiunea de recensământ pentru efectuarea înregistrărilor ce fac obiectul recensământului, în conformitate cu prevederile prezentei ordonanțe de urgență sau a desfășurării, în orice mod, a lucrărilor recensământului;
b) refuzul furnizării informațiilor solicitate sau furnizarea de date eronate sau incomplete.
(2) Contravenţiile prevăzute la alineatul (1) literele a) şi b) se sancţionează cu amendă de la 1.000 lei la 3.000 lei.
Potrivit datelor INS, cei șapte constănțeni au fost amendați pentru ”împiedicarea recenorilor să culeagă date în cadrul recensământului și refuzul furnizării informațiilor solicitate sau furnizarea de date eronate sau incomplete”.
Județul Constanța, pe locul 5 în țară ca număr de locuitori
Participarea la recensământul din 2022 a fost obligatorie, iar datele obținute în urma acestui proces laborios sunt extrem importante, inclusiv pentru românii care au refuzat să participe. Dincolo de aspectele statistice, banii europeni și de la bugetul de stat se alocă în funcție de numărul cetățenilor, ceea ce înseamnă că românii care au refuzat să fie recenzați au luat, practic, bani de la ceilalți.
Rezultatele provizorii alre recensământului populației din 2022 arată că România are acum o populație de 19 milioane de locuitori, cu 1,1 milioane mai puțini față de recensământul din 2011.
Județul Constanța a înregistrat o populație rezidentă de 656.000 persoane, cu 28.000 mai puține față de acum un deceniu, clasându-se pe locul 5 în țară în ierarhia județelor.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.
Urmareste-ne pe Google News