Mâncarea de tip junk food crește riscul de declin cognitiv. Creează dependență la fel ca drogurile, țigările sau alcoolul
Mâncarea de tip junk food crește riscul de declin cognitiv. Creează dependență la fel ca drogurile, țigările sau alcoolul
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDependența de junk food este reală, spun experții care dezvăluie și semnele „tulburării consumului de alimente ultraprocesate.“ Studii recente sugerează că aceste feluri de mâncare irezistibile nu sunt doar concepute să fie delicioase, ci și să creeze dependență. Iar dependențele sunt atât de reale, încât unii experți numesc această poftă nesățioasă o boală mintală de bună credință, potrivit Wall Street Journal.
Decenii de cercetări au arătat că alimentele ultraprocesate, cum ar fi chipsurile de cartofi, unele cereale, condimentele cumpărate din magazin și gustările preambalate, sunt dăunătoare pentru organism.
Simptome
Existând dovezi care arată că creierul și intestinul sunt intrinsec legate, experții spun că mâncarea are puterea de a ne influența mintea, de asemenea, contribuind la:
- tulburări de dispoziție,
- probleme de somn,
- tulburări de învățare,
- declin cognitiv
Potrivit Ashley Gearhardt, profesor de psihologie la Universitatea din Michigan și cercetător de top în domeniul dependenței de alimente, simptomele „tulburării consumului de alimente ultraprocesate” sau „tulburării consumului de alimente foarte procesate” ar include:
- pofte intense
- dificultăți de reducere a consumului,
- iritabilitatea
- agitația
Alimentele ultra-procesate lovesc sistemul de recompensă al creierului – care implică plăcere, motivație și învățare – și ne face să avem mai multă poftă de ele. Gearhardt a spus că aceste efecte sunt similare cu cele atunci când oamenii folosesc droguri care creează dependență, inclusiv nicotină și alcool.
Un studiu din 2017 publicat în PLoS One a constatat că, după patru zile în care au luat un mic dejun bogat în grăsimi saturate și zahăr adăugat, persoanele au observat scăderi ale performanței la unele teste de învățare și memorie, în timp ce cei care au mâncat un mic dejun mai sănătos nu au văzut nicio schimbare de performanță.
O analiză amplă a cercetărilor publicate luna trecută în jurnalul BMJ a constatat în special că dietele cu niveluri ridicate de alimente ultraprocesate au ca rezultat un risc crescut de depresie, anxietate și probleme de somn.
Un alt studiu publicat în Journal of Affective Disorders în martie 2023 a constatat că ratele depresiei sunt cu 80% mai mari la persoanele ale căror diete includ cantități mari de alimente ultraprocesate.
Ciocolata, înghețata, cartofii prăjiți, pizza și chipsurile creează dependență
„Oamenii tânjesc intens la alimente ultraprocesate și le consumă în mod compulsiv și descoperă că nu se pot opri să le mănânce”, a spus Gearhardt pentru WSJ.
Atunci când sunt făcute articole precum chipsuri, cereale pentru micul dejun și batoane pentru gustări, structura celulară a ingredientelor este adesea descompusă și lipsită de apă și fibre, astfel încât acestea să fie mai ușor de mestecat și digerat.
Deoarece aceste alimente sunt digerate rapid, componentele ne lovesc mai repede creierul, ceea ce face ca alimentele să creeze dependență, a spus Gearhardt. Combinația dintre nivelurile ridicate de grăsimi și carbohidrați face, de asemenea, dificilă oprirea din alimentație.
Potrivit studiilor lui Gearhardt, ciocolata, înghețata, cartofii prăjiți, pizza și chipsurile sunt alimentele de top pe care oamenii au raportat că le consumă într-un mod care creează dependență – toate alimentele care sunt bogate atât în grăsimi, cât și în carbohidrați.
Cu toate acestea, cercetătorii spun că există încă o mulțime de necunoscute și că cercetările sunt în stadii incipiente. Dietele bogate în alimente ultraprocesate au fost anterior legate de obezitate, diabet de tip 2, cancer și boli cardiovasculare, deși dincolo de compoziția calorică și compoziția nutrienţilor, nu este clar de ce, citează doctorulzilei.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.