Marea Neagră şi câteva aspecte care o fac unică în lume
Marea Neagră şi câteva aspecte care o fac unică în lume
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestAvem rechini, delfini, căluţi de mare, foci şi ţestoase
Avem rechini, delfini, căluţi de mare, foci şi ţestoase
![](http://www.replicaonline.ro/rbin/data106000/91212%20mare.jpg)
Este foarte aproape de noi, este marea noastră şi e unică din foarte multe puncte de vedere. Pornind de la lucrurile care se cunosc, Marea Neagră este singura mare la care România are acces. Este situată în zona atlantică a oceanului planetar şi străjuieşte graniţa de sud dintre Europa şi Asia. Marea Neagră oferă zonă litorală pentru 6 ţări, România, Bulgaria, Turcia, Georgia, Rusia şi Ucraina. Totodată se învecinează sau mai degrabă comunică prin apele sale cu cinci mări. Marea de Azov se află la nord şi comunică prin Stâmtoarea Cherci cu Marea Neagră. Stâmtoarea Bosfor oferă căi de comunicare cu Marea Marmara, iar prin Strâmtoarea Dardanele apele din pontice (de la denumirea dată de greci, Pontos Euxeinos - Marea Primitoare), trec în Marea Egee şi în Marea Mediterană. Se întinde pe o suprafaţă de 423.488 de kilometri, iar cel mai adânc punct se află la 2211 metri în aproprierea oraşului ucrainean Ialta. Geneza Mării Neagre are "rădăcini" foarte vechi, încă din perioada Mezozoică, perioada în care abia începea deplasarea continentelor şi când Marea Tetis despărţea supercontinentele Laurasia (din care făcea parte America de Nord, Europa şi Asia) şi Gondwana (din care s-a desprins America de Sud şi Africa). Marea Tetis (Oceanul Tetis după alte surse) a început să se retragă, după care a rămas şi Marea Sarmatică din care, în cele din urmă s-a născut practic Marea Neagră. Dar în ciuda acestor rădăcini timpurii, Marea cea Mare după cum o numea Mircea cel Bătrân este una din cele mai noi mări ale lumii, alături de surorile ei Marea Mediterană şi Marea Caspică.
Marea Neagră nu e atât de sărată pe cât cred românii
Unul din lucrurile pe care românii consideră că-l ştiu este legat de salinitate. Ei bine salinitatea Mării Negre este mică, faţă de media altor ape sărate. Salinitatea în largul mării este de 17-18 la mie, în timp ce alte mări şi oceane au între 24 şi 34 la mie. În zona litorală, adică cea în care turişti înoată în fiecare an, salinitatea este chiar mai mică, între 7 şi 12 la mie. Din păcate salinitatea mică are o serie de aspecte negative. Biodiversitatea din Marea Neagră este redusă. Majoritatea speciilor marine au nevoie de un nivel al salinităţii de minimum 20% pentru a se putea dezvolta corespunzător. În Marea Neagră se regăsesc doar trei specii de mamifere marine. În ciuda unei diversităţi reduse Marea Neagră nu este un loc chiar atât de dezolant. Avem rechini, delfini şi chiar căluţi de mare. Căluţul de mare vieţuieşte printre tufele de iarbă de mare, la o distanţă mică de ţărm. Totuşi întâlnirile cu acest animăluţ misterios sunt destul de rare. Rechinul din Marea Neagră mai este cunoscut şi sub numele de "câinele de mare". Nu se compară în nici un fel cu fraţii săi oceanici şi nu este periculos pentru înotători precum prădătorii din Oceanul Atlantic sau cel Indian. Aceştia ajung la 1,5 metri lungime, iar masculii acestei specii sunt cu 20-30 de centimetri mai mici. Pe lângă acestea se mai regăsesc peştele spadă, ţiparul de mare, şprotul, morunul, scorpia sau porcul de mare, pisica de mare şi alte specii interesante de peşti şi vieţuitoare marine, cum ar fi broaşte ţestoase, foci, meduze sau stele de mare, conform curierulnational.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.