Marian Zlotea, fost europarlamentar PDL, condamnat într-un dosar DNA, s-a predat în Italia
Marian Zlotea, fost europarlamentar PDL, condamnat într-un dosar DNA, s-a predat în Italia
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestFostul europarlamentar PDL Marian Zlotea, fost şef al Autoritatii Nationale Sanitare Veterinare si pentru Siguranta Alimentelor, condamnat definitiv de Curtea de Apel Bucureşti la 8 ani şi 6 luni de închisoare pentru trafic de influenţă şi luare de mită, s-a predat marți autorităților din Italia. El a anunţat după pronunţarea sentinţei că este plecat în altă ţară, în care a cerut statut de refugiat politic, scrie stiripesurse.ro
„La SIC se afla in lucru mandatul de executare a pedepsei închisorii emis de Tribunalul Bucuresti, impotriva numitului Zlotea Marian, fost europarlamentar și fost sef al ANSVSA, condamnat la 8 ani și 6 luni închisoare pentru savarsirea infracțiunilor de trafic de influența in forma continuata și instigare la luare de mita in forma continuata. In urma cercetărilor efectuate s-a stabilit ca cel in cauza a părăsit teritoriul țării in ianuarie 2021, anterior emiterii mandatului, fiind dispusă urmărirea internaționala. Polițiștii Serviciului de Investigații Criminale, sub coordonarea Parchetului de pe lângă Curtea de Apel Bucuresti, au continuat activitățile investigativ operative stabilind faptul se afla în Italia, Bologna. In urma colaborării dintre cele doua state IT/RO a fost identificată adresa unde se ascundea persoana urmărită, reușindu-se depistarea sa in data de 23.02.2021”, au transmis autoritățile marți seara, scrie realitatea.net.
”În baza art. 71 C.pen. (1968) aplică pedeapsa accesorie a interzicerii drepturilor prev. de art. 64 lit. a) teza a II-a şi lit. b) C.pen. (1968) de la data pronunţării prezentei şi până la executarea sau considerarea ca executată a pedepsei principale. În baza art. 34 alin. (1) lit. b) C.pen. (1968) şi a art. 35 alin. (3) C.pen. (1968) contopeşte pedepsele aplicate urmând ca inculpatul ZLOTEA MARIAN să execute pedeapsa cea mai grea de 8 ani închisoare, sporită la 8 ani şi 6 luni închisoare şi 2 ani interzicerea drepturilor prev. de art. 64 lit. a) teza a II-a şi lit. b) C.pen. (1968). În baza art. 71 C.pen. (1968) aplică alăturat pedepsei rezultante principale pedeapsa accesorie a interzicerii drepturilor prev. de art. 64 lit. a) teza a II-a şi lit. b) C.pen. (1968) de la data pronunţării prezentei şi până la executarea sau considerarea ca executată a pedepsei principale. Pedeapsa rezultantă de 8 ani şi 6 luni închisoare se va executa în regim de detenţie. Dispune confiscarea sumei de 263.000 lei de la inculpatul Zlotea Marian. Menţine măsura sechestrului asigurator instituit prin ordonanţa din 5.02.2015 asupra imobilului inculpatului situat în (date), până la concurenta sumei de 263.000 lei”, se arată în decizia Curţii de Apel Bucureşti.
După pronunţarea sentinţei, Zlotea a scris pe Facebook că este nevinovat şi că a plecat din România, cerând statut de refugiat politic în altă ţară.
”În acest moment, ştiind de această înscenare de sentinţă care urma să mi se pregatească am părăsit Romania şi, la fel ca fostul meu coleg din Parlamentul European, spaniolul Carles Puigdemont, am cerut statut de refugiat politic în altă ţară. Cu probele şi dovezile pe care le am, inclusiv înregistrările din dosar care îmi dovedesc nevinovăţia, îmi voi căuta dreptatea la CEDO".
El a calificat, la acea vreme, sentinţa ca fiind nedreaptă.
”Este o plată politică pentru simplul fapt că nu am fost de acord ca, la un moment dat, cineva să preia PDL”, a scris Zlotea.
"Sunt nevinovat iar aceasta este o sentinţă nedreaptă dată într-un dosar bazat în totalitate pe două denunţuri neîntemeiate date sub presiune de doi inculpaţi arestaţi care, ulterior denunţurilor, au fost eliberaţi”, susţine fostul europarlamentar.
Marian Zlotea, alături de alţi doi directori de la DSV Bucureşti - Doina Lupu şi Marius Hoffman - şi de un altul de la DSV Ilfov, Mădălina Pşodosu, au fost trimişi în judecată de DNA în februarie 2015.
Acuzaţiile la adresa lui Marian Zlotea erau luare de mită în formă continuată (28 acte materiale), instigare la luare de mită în formă continuată (15 acte materiale), constituire a unui grup infracţional organizat.
”Concret, inculpatul Zlotea Marian, în repetate rânduri, a determinat conducerea D.S.V.S.A. Bucureşti, respectiv pe inculpaţii Lupu Doina – Constanţa şi Hofman Marius, să abuzeze de funcţiile deţinute pentru procurarea produselor alimentare necesare realizării unor acţiuni sociale, (de atragere a alegătorilor cu pomeni electorale, pentru susţinerea unor evenimente, pentru asigurarea protocolului A.N.S.V.S.A., dar şi al altor instituţii), cunoscând faptul că, la rândul lor, aceştia din urmă îşi determină subalternii să se folosească de calitatea de inspector pentru a procura aceste produse de la agenţii economici pe care îi controlau şi autorizau pe linie sanitar veterinară şi siguranţa alimentelor”, arăta DNA.
În aceeaşi perioadă, inculpatul Zlotea Marian, folosindu-se de autoritatea şi prerogativele ce derivă din funcţia publică deţinută, a condiţionat menţinerea pe funcţii şi păstrarea locului de muncă la Direcţia Sanitar – Veterinară şi pentru Siguranţa Alimentelor (D.S.V.S.A.) Bucureşti a inspectorilor din cadrul Serviciului Inspecţie şi Control şi Serviciului Igienă Veterinară, de plata unei sume lunare în cuantum de 3.000 lei de către fiecare inspector (reprezentând o cotizaţie lunară pentru formaţiunea politică din care făcea parte inculpatul), plată ce s-a efectuat în perioada ianuarie – mai 2010, indicau procurorii
În perioada noiembrie – decembrie 2011, inculpatul Zlotea Marian a pretins direct, dar a primit prin intermediul şi cu ajutorul coinculpaţilor Hofman Marius şi Căileanu Dionisie, suma de 143.000 lei, de la administratorul unor supermarketuri, mita fiind disimulată prin încheierea a 2 contracte fictive de prestări servicii. Această sumă de bani a fost pretinsă şi primită de inculpatul Zlotea Marian pentru a favoriza şi a proteja magazinele respective de controalele D.S.V.S.A. judeţene şi D.S.V.S.A. Bucureşti pe linie sanitar – veterinară şi siguranţa alimentelor, a transmis atunci DNA.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.