Măsuri de siguranţă în caz de cutremur!
Măsuri de siguranţă în caz de cutremur!
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestBucureștiul este capitala est-europeană cea mai vulnerabilă în cazul producerii unui cutremur, fapt pentru care viceprim-ministrul Vasile Dîncu, ministrul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice, a prezentat joi, 22 septembrie, mecanismul de reacție în cazul producerii unui cutremur major în România, cu accent pe etapele de prevenire și pregătire.
Astfel, în comunicatul de presă emis la redacție, se prezintă cele 13 propuneri elaborate, în acest caz, de Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice (MDRAP) și Ministerul Afacerilor Interne (MAI) prin care se urmărește îmbunătățirea actualului mecanism. Demersul are la bază condițiile seismologice specifice României, experiențele anterioare ale României la astfel de dezastre și recenta adoptare în Guvern a unei hotărâri privind managementul tipurilor de risc (prin HG nr. 557 din 3 august 2016).
„Pentru orice stat, există două lucruri importante: primul - să aloce constant resurse pentru a-și mări capacitatea de intervenție la dezastru. Al doilea și să recunoaștem și prin fapte, prin legislație, că interesul public e deasupra celui individual și că, atunci când ești proprietar, există și drepturi dar și obligații. E necesar să înțelegem că într-o comunitate trebuie să existe un echilibru între drepturi și obligații”, a declarat viceprim-ministrul Vasile Dîncu la începutul conferinței, conform comunicatului.
Ministrul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice a prezentat măsurile existente în prezent pentru fiecare componentă a mecanismului – de prevenire a consecințelor unui eventual seism, de pregătire a populației și a intervenției, de răspuns efectiv, în momentul producerii, și de reconstrucție.
Parte din propuneri se referă la programul de consolidarea clădirilor de locuințe cu risc seismic, la reluarea programului de consolidare a clădirilor publice și a celui de construire a locuințelor de necesitate.
Propunerea pentru programul de consolidare se referă la:
- facilități financiare și pentru proprietarii spaţiilor cu altă destinaţie decât aceea de locuinţă: o finanţare integrală de la bugetul de stat a consolidării; o rambursarea sumei alocate de stat pentru consolidare în 5 ani de la recepție; o rate lunare egale, cu o dobândă fixă de 5% pe an.
- posibilitatea proprietarului de locuinţă să opteze pentru a rămâne în locuinţa de necesitate repartizată pe perioada consolidării (doar pentru persoane fizice).
- stabilirea unor mecanisme juridice prin care siguranța colectivă să aibă întâietate față de interesul individual, în vederea executării lucrărilor de consolidare.
Propunerea vine ca urmare a rezultatelor sub așteptări ale programului: „În 2016 am mărit de 5 ori suma existentă, până la 25 de milioane de lei și sperăm să absorbim total această sumă până la finele lui decembrie, dar au existat și ani în care nici un leu din cei alocați nu au fost cheltuiți de primării”, a declarat Vasile Dîncu, potrivit comunicatului.
„Noi trebuie să creăm condiţii ca oamenii să se mute în locuinţe de necesitate, să avem un fond important. Am văzut că Primăria Bucureştiului deja are un proiect destul de consistent în această zonă. Vom da posibilitatea oamenilor, de exemplu, de a rămâne în aceste locuinţe de necesitate pentru totdeauna, dacă vor, şi să primească eventual o compensare în funcţie de asta”, a subliniat viceprim-ministrul.
În prezent, OG nr 20/1994, care reglementează programul de consolidare se prevăd facilităţi financiare pentru proprietarii de locuinţe, persoane fizice precum și faptul că autorităţile administraţiei publice locale sunt abilitate pentru o despăgubire a proprietarului, la cererea acestuia, cu valoarea locuinţei.
Propunerile MDRAP-MAI privind îmbunătățirea pregătirii și reacției în caz de cutremur
Planificare:
(1) Pregătirea Concepției naționale de răspuns post-seism;
(2) Elaborarea de Planuri locale de acțiune și Regulamente de gestionare a situațiilor de urgență;
(3) Implementarea proiectului RO-RISK;
Programe:
(4) Modificarea OG nr. 20/1994 privind măsuri pentru reducerea riscului seismic al construcţiilor existente;
(5) Reluarea programului de Locuințe de necesitate;
(6) Program de consolidare a clădirilor publice din Clasele I şi II de importanţă;
(7) Înființarea și actualizarea unui Registru al construcțiilor;
Pregătirea populației – informare și educare:
(8) Crearea unei culturi preventive în rândul populației și instituțiilor față de un eventual seism;
Pregătirea intervenției:
(9) Programarea şi realizarea, cu celeritate, a unui exerciţiu privind mobilizarea şi capacitatea de răspuns în caz de cutremur;
(10) Dotarea corespunzătoare a DSU;
(11) Preluarea la MAI - DSU a depozitelor regionale din rețeaua Ministerului Sănătății - pentru depozitarea stocurilor de intervenție;
(12) Derularea unui program naţional pentru îmbunătăţirea funcţionării sistemului naţional de înştiinţare - avertizare - alarmare a autorităților și populaţiei în situaţia producerii unor dezastre;
(13) Continuarea procesului de pregătire a componentelor DSU pentru realizarea unui răspuns oportun, integrat și eficient în situația unui dezastru generat de un cutremur major.
Potrivit unui raport al World Risk Report din 2015, România are un risc de dezastre naturale de 6,61%, clasându-se printre țările fruntașe la acest capitol.
Paula SOLOMON
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.