Medic: Cum procedezi dacă eşti singur acasă şi faci infarct
Medic: Cum procedezi dacă eşti singur acasă şi faci infarct
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestVasi Rădulescu, medic și scriitor, a publicat pe pagina sa de socializare o listă cu 14 lucrurile pe care orice persoană care simte că suferă un infarct le poate aplica. Îți pot salva viața!
„Cum procedezi dacă ești singur și faci infarct:
1. Să presupunem că ești singur și, brusc, simți o durere puternică în piept. E ca o gheară, te ține, se duce spre brațe, în spate, în gât. Te panichezi brusc. Respiri mai greu. Transpiri. Ai greață. Ești palid.
2. Durerea intensă în piept e semnal important de infarct miocardic acut. Ești singur. Ce faci?
3. Pui mâna pe telefon imediat și suni la 112, anunțând simptomele și localizarea ta. E cel mai important lucru și constituie o prioritate absolută!
4. Dacă ești acasă, descuie ușa și stai aproape de ea.
5. Încerci să te calmezi. Anxietatea apare și anumite substanțe fac ca inima să bată mai repede, cerând mai mult oxigen. E un cerc vicios, pentru că în infarct, durerea apare tocmai pentru că anumite zone nu mai sunt irigate cu sânge și suferă/mor prin lipsa de oxigen (infarctul apare prin blocarea unui vas de sânge cu material aterotrombotic, adică acea depunere de colesterol în termeni populari). Nu te agiți și nu depui efort în plus!
6. Respiri calm și controlat și te poziționezi spre aer proaspăt. Nu tușești și nu faci lucruri care fie nu au efect pozitiv, fie sunt chiar nocive!
7. Un infarct clasic are durere care ține mai mult de 15 minute. Dacă poți și ești aproape, mergi la spital imediat. Ai grijă, condusul mașinii în acea stare poate fi deosebit de periculos pentru tine sau pentru celelalte persoane. 112 e prioritate!
Cum procedezi dacă eşti singur acasă şi faci infarct
8. Infarctul nu dă obligatoriu tulburare de ritm și nu-ți pierzi neapărat starea de conștiență în 10 secunde. Poți sta 10, 30, 60 de minute cu simptomele, iar cu cât se intervine prompt și mai repede de către medici, cu atât mai bine.
9. Nu apăsa pe torace. Nu ai cum să faci compresii singur și nu ai de ce proceda astfel – ele se fac când inima e oprită și manevrele, evident, sunt realizate de altă persoană, iar toracele oricum trebuie comprimat cu ~5cm.
10. Dacă nu ai alergie cunoscută, poți mesteca și înghiți o aspirină clasică de adult. Dar fără să te chinui căutând-o. Aștepți salvarea, nu faci nimic care presupune agitație sau vreo măsură ineficientă/nocivă.
11. Nu consuma apă cu piper cayenne sau alte bazaconii citite online. Nu au niciun efect.
12. Nu există niciun „truc” rapid de a opri infarctul. Nu cu TUȘIT sau altceva. Anunți 112 și aștepți.
Când trebuie să suni imediat la 112
13. Dacă infarctul este masiv și prinde un teritoriu mare din inimă, poate apărea o tulburare de ritm numită fibrilație ventriculară, urmată de stop. Nu prea ai ce să faci aici, din păcate. Dacă vin ajutoarele la timp, încep măsurile necesare și transportul la spital. Dacă e încă fibrilație ventriculară, se poate aplica șocul electric, dar asta o fac medicii. Suni imediat la 112 la simptomele descrise, stai calm, aștepți. Tu oricum nu ai de unde să știi în ce teritoriu al inimii e infarctul, cum va evolua el, dacă îți vei pierde sau nu starea de conștiență.
14. Poți da SHARE prietenilor pentru a disemina informații adevărate, nu fake news sau sfaturi halucinante. Avem nevoie de educație bună, nu de recomandări penibile, emoționante, facile, care ne iau ochii, dar în esență nu au nimic bun!
Disconfortul toracic, durerea, greața, respirație mai grea, transpirația, anxietatea în context de oboseală accentuată, stress, la un pacient supraponderal, sedentar, fumător sunt elemente importante. Tiparul nu e obligatoriu, dar e frecvent. Este important, o zic iar și iar, să mâncăm echilibrat, să nu fumăm, să facem mișcare, să ne relaxăm, să evităm conflictele, să ne examinăm constant la medic”, a scris dr. Vasi Rădulescu pe Facebook, scrie doctorulzilei.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.